A. HENNIG, GOTLANDS SILUR-BRYOZOER, 2. 29 



olika species, äro att anse endast såsom olika utbildningsfor- 

 mer af samma art. 



Gemensamt för alla dessa former är deras inre byggnad, 

 såsom denna framgår af textfigurerna 19 — 31. Zooecierna 

 bilda långa, i tvärsnitt: polygonala rör, som i zoariets 

 axillära delar stiga rakt uppåt med endast svag lutning 

 utåt mot periferien. Närmare denna böja de af något 

 starkare och framkomma till ytan under en vinkel på 38 — 53° 

 mo\ denna. I de fall, där snittet träffat alldeles i zoariets 

 axel, synes tydligt, att zooecialrörens antal ökats genom en 

 dikotomering af väggen. Inom zoariets distala parti var denna 

 delning synnerligen liflig, livadan zooecialrören här bli betyd- 

 ligt flera än i de proxiraala delarna af samma stam. På ytan 

 af zoariet ger sig denna upprepade delning tillkänna däri, att 

 aperturerna komma att ligga tätt hopträngda. Så har jag 



19. 



Fig. 19. Längdsnitt genom zoariet af Coenites repens f. seriata från 

 Kopparsvik; ^^'V'- Emellan de cellikulära lamellerna synes en förbindande 

 strukturlös lamell, ljusare än sclerenchymet på zooecialrörens insida. 



inom en yta af 25 kv.-mm. i den proximala delen af ett 

 zoarium räknat 80 aperturer, i den distala delen af samma 

 zoarium däremot ända till 142 aperturer. 



Zooecialväggarna bestå af en ytterhgt tunn, endast 0,oo 6 

 — 0,008 mm. tjock, cellikulär lamell^ uppbyggd på samma sätt 

 som t. ex. hos Pachydictya Holmi Hng ^ af små runda cellikler, 

 af hvilka ungefär 200 stycken gå på hvarje mm. af lamellen 

 (fig. 19). Två till hvarandra gränsande zooecialrörs celliku- 

 lära lameller sammansmälta ej direkt med hvarandra utan 

 förmedelst en strukturlös kalcitlamell af ung. 0,oi2 mm. tjock- 

 lek. Denna primära zooecialvägg beklädes på insidan, mot 



^ Hennig, Gotlands Silurbry., I, s. 26. 



