A. HENNIG, GOTLANDS SILUR-BRYOZOER, 2. 45 



yta, af öppet trattliknande fonn, eller bildande smala håghöjda 

 springor. 



Från Coeiiites repens Wahl. skiljer sig denna art först 

 och främst genom zoariets hela habitus. Zoariet bildar näm- 

 ligen hos Coenites variahilis aldrig enkla cylindriska stammar, 

 utan breder alltid ut sig från ett kort skaft till en större 

 eller mindre skifva, som slutligen kan bilda en trattlik ut- 

 bredning med kort pedunkel (Tafl. 5, figg. 9, 10). 



Tvärsnitt genom skaftet (fig. 32) visar detta sammansatt 

 af polygonala zooecialrör, h vilkas väggar äro omedelbart sam- 

 manväxta med hvarandra, utan förmedling af någon för 

 zooecierna främmande väfnad eller substans. Väggen består 

 också här af en cellikulär lamell; celliklernas diameter = 0,oo6 

 mm. Innanför denna lamell träffas en förstärknings väfnad 

 af 0,0 6 mm. tjocklek. 



32. ■'l^ 



Fig. 32. Tvärsnitt fgenom skaftet till Coenites variahilis Hng. (Jfr 

 t\-ärsnittet, fig. 26). Dalhems å; ''/i- Fotografi af professor G. Holm. 



Längdsnitt genom skaft och skifva (fig. 33) visa, att 

 zoariet uppbygges efter samma plan som zoariet hos Coenites 

 repens Wahl. Det bildas nämligen af långa zooecialrör, som 

 i den axillära delen gå parallellt med zoariets längdaxel, men 

 i den kortikala böja af mot ytan, så att de utmynna under en 

 vinkel mot denna af 30 — 45° på skaftet och af 15 — 20° på 

 den skifliknande utbredningens flanker. — Väggen består af 

 en cellikulär lamell, som medelst ett ytterligt tunnt, struktur- 

 löst mellanlager är sammanväxt med angränsande zooecial vägg, 

 och innanför denna af ett sclerenchymlager af ungefär O, o 6 

 mm. mäktighet, hvilket sålunda bildar en förstärkande väfnad, 

 beklädande rörets insida. 



