8 ARKIV FÖR ZOOLOGI. BAST) 3. N:0 17. 



ten, medan de, öfverlämnade åt sig själfva, däremot vilja 

 böja sig i ring. 



Under getingarnas frånvaro, ej sällan äfven då de voro 

 inne, besöktes ofta deras rör af giildsteklar, framförallt Chry- 

 sis integrella, som ofta brukade undersökande krypa in med 

 hufvLidet före i rören och, sedan de kommit ut baklänges, 

 vända och åter krypa in, denna gång baklänges, förmodligen 

 medan ägget lades. Fastän skorstenens krökning förträffligt 

 bidrager att göra boets mynning osynlig för ett spanande 

 människoöga, tycktes guldsteklarna alls ej ha någon svårig- 

 het att upptäcka dessa bon. Ofta var det först då en guld- 

 stekel eller getingen själf kom och satte sig på röret, som 

 jag upptäckte dess där var o, fast jag länge stått och sett på 

 samma fläck utan att märka det. 



Det är tydligt, att rörets öppning, som genom krök- 

 ningen i de flesta fall är bortskymd för vårt öga, enär vi 

 vanligen betrakta röret uppifrån, icke på samma sätt kan 

 vara dold för en lågt flygande eller på marken kringvand- 

 rande guldstekel, om han ej händelsevis närmar sig från den 

 öppningen motsatta sidan. Men äfven i sådana fall har jag 

 ofta sett den nämnda guldstekeln otvifvelaktigt känna igen 

 röret och utan tvekan flyga fram och sätta sig på det. 



Chrysis viridula strök ofta omkring på boplatsen och 

 sågs stundom gå in för en kort stund i rören. Ofta bortja- 

 gades den af Chrysis integrella, som syntes mera energisk. 

 Längre fram på sommaren, då redan inspunna Hoplomerus- 

 larver finnas i marken, utan att för ett människoöga någon- 

 ting angifver, hvar de äro att söka, tycks det vara den egent- 

 liga tiden för denna parasit att sätta sina planer i verket^ 

 såsom jag på annat ställe beskrifvit. ^ 



En annan parasit som träffades i flera exemplar i nästan 

 hvarje spinipes-ceW på denna plats, tycks vara densamma 

 som Pérez- omtalar under rubriken »Un cas remarquable 

 de commensalisme.» Han fann, fastän sällan, hos Odynerus 

 Réaumurii, (hvilken uppgifves liksom sjnnipes b3'gga skorste- 

 nar och samla Ph^^tonomus-larver), små kokonger af ellip- 

 soidisk form, till färgen rödbruna, med hvitt bälte om midten. 



^ 1905, sid. 4. Då i samma arbete, sid. 3 omtalas, att Chrysis ignita 

 ofta setts gä in i spinipes-ceWev, föreligger förmodligen en förväxling med 

 den på något afstånd mycket liknande integrella. Genom senare undersök- 

 ningar vet jag nn, att ignita är foderparasit. 



^ 1894, sid. 254. 



