22 



ARKIV FÖR ZOOLOGI. BAND G. N:0 3. 



mått-tabellen). Men när bakre extremiteternas ben af dessa 

 båda arter jämfördes med motsvarande af den siibfossila gå- 

 sen, blef resultatet ett helt annat. I synnerhet grågåsens 

 tihia och tärs voro betydhgt längre än den siibfossila gåsens. 

 Hos sädgåsen var skillnaden i längd hos dessa ben ej så sär- 

 deles påfallande, men deras groflek var betydligt större än 

 hos den subfossila gåsen. Tvärdiametern af tibiotarsus ned- 

 till var 3 V2 resp. 4 mm. större hos sädgås och grågås än hos 



Fig. 7- Vänstra vingens ben. V^ nat. storlek. 



mmmm 



Fig. 8. Höger radius och ulna. -J-å nat. storlek. 



den subfossila. Minsta tvärdiametern af tarsens diafys hos 

 sädgåsen var väl 1 mm. mera än hos den subfossila gåsen 

 och andra dimensioner i öfverensstämmelse härmed. 



Hvad som emellertid framför allt var i ögonen fallande, 

 var den så betydligt mycket större baktån hos grågås och 

 sädgås än iios den subfossila gåsen. Baktåns basala falang 

 hos den sistnämnda är emellan 8 V^ och 9 mm., men hos 

 grågås 16,5, hos sädgås 15,5 och till och med hos bläsgås 

 drygt 13 mm. Härigenom blir äfven den sistnämnda (A. 



