24 ARKIV FÖR ZOOLOGI. BAND 6. N:0 3. 



stora, men 3 mm. större hos grågåsen. Samma dimension 

 af fjärde halskotan är hos den subfossila 2 mm. större än 

 hos Spetsbergsgåsen, men hos grågåsen ytterhgare 3 mm. 

 större. Häraf framgår alltså, att den subfossila gåsen har 



en spensligare byggd hals än 

 grågåsen och att den i detta 

 afseende närmar sig till Spets- 

 bergsgåsen. 



På samma sätt äro den 

 subfossila gåsens svanskotor gracilare än grå- 

 gåsens och sädgåsens o. s. v. 



Bäckenet af den subfossila gåsen öfverens- 

 stämmer till sin form rätt bra med Spetsbergs- 

 gåsens. Hos båda är det mindre starkt kon- 

 kavt på öfversidan än hos grågås och sädgås. 

 Bredden öfver postacetabularutskottet af os ilium 

 är större än hos Spetsbergsgåsen, men mindre 

 än hqs grågåsen. På samma sätt är den post- 

 sacrala kotraden längre än hos Spetsbergsgåsen, 

 men kortare än hos grågåsen och ungefär lika 

 stor som hos sädgåsen. Det är också en kota 

 mindre i den postsacrala raden än hos Spets- 

 bergsgåsen, och den bakersta har en annan form, 

 är mera långsträckt, hos den fossila än både hos 

 Spetsbergsgåsen och grågåsen. Bäckenet öfver- 

 ensstämmer sålunda ej med bäckenet hos någon 

 af de arter, som användts för jämförelse, ehuru 

 det som sagdt till sin allmänna form påminner 

 mest om detsamma hos Spetsbergsgåsen. 



Det stycke af kraniets kalott och vänstra 



orbitaltaket, som finnes i behåll af den fossila 



Fig. 9. Vän- gåsen, ant3^der ett större hufvud än hos Spets- 



stra femur och bergsgåsen, och af underkäksdelarna, som finnas, 



* ^storiek!^^ kan man approximativt beräkna, att den fossila 



gåsens näbb varit omkring 12 mm. längre än 



hos den nämnda. 



Sammanfattar man hvad som ofvan framställts, torde 

 alltså kunna sägas, att den subfossila gåsen varit en gås, 

 som med afseende på sina vingars byggnad varit mycket 

 större än Spetsbergsgåsen och därvidlag nästan nått samma 

 storlek som grågåsen och sädgåsen, men med afseende på 



