6 ARKIV FÖR ZOOLOGI. BAND 14. N:0 23. 



tigare, vegetationsrikare ängar med buskage och lövskog 

 o. s. v. 



Följa vi nu denna östra strand från längst i norr till 

 längst i söder, framgår dess rikedom på växlande formationer. 

 Längst i norr eller nedanför gården Bäckalund, en av de få 

 gårdarna i närheten av sjön, är området utefter vattenkanten 

 mycket flackt, nästan plant. Den fuktiga sanden, som nära 

 vattnet genom de inblandade kalkpartiklarna blir slammig 

 eller gyttjig, är på ett område strax innanför vattenytan be- 

 växt med lågväxt JuncuSy Eleocharis, Triglochin, Carexo. s. v. 

 Insektlivet är här relativt rikt. Närmast vattnet sitter på 

 den fuktiga, vid blåst, som här ofta råder, delvis översköljda 

 sanden i solskenet vid lugnt väder ett otal av flugor, mest 

 dolichopodider och tachinider. Längre in mellan stråna av 

 Juncus och Eleocharis hoppa Salda-SiTtev , och här ses på slam- 

 met de små punkterna av Georyssus crenulatus Kossi med 

 sin torra gyttjeklump på ryggen överallt krypa omkring. 

 Här finner man också Parnus Ernesti Gozis på slammet, och 

 här hålla även några strandasbaggar till, nämligen Thanato- 

 philus dispar Hrbst och Dermestes atomarius Er. Längre 

 inåt stranden men fortfarande där dennas sand håller sig 

 fuktig löpa livligt omkring på denna en del carabider: Ela- 

 phrus-arter, Agonum viduum Panz., A. marginatum h., A. 

 sexpunctatum L., samt den vackra staphyliniden Pcederus 

 fuscipes Curtis m. fl. Lyftas de träbitar, plankstycken o. 

 dyl., vilka ligga här och där på stranden, finner man andra 

 carabider t. ex. Pterostichus (Lagarus) vernalis Panz. och den 

 präktiga Nebria livida L. v. lateralis F., den granna Chlcenius 

 nigricornis F. samt sällsynt den förut i Sverige endast på 

 Fårön funna Nebria iberica Oliveira, m. fl. Spindelfaunan 

 är här mycket individrik, mest bestående av lycosider. 



Ett stycke längre inåt land höjer sig marken så pass, 

 att fuktigheten från vattnet ej når upp till ytan av sanden, 

 som här också har en grövre beskaffenhet. Vegetationen blir 

 här artrikare, men insektlivet på dessa plana sträckningar 

 med deras hårda sand och för vinden utsatta läge är fatti- 

 gare än så väl på området närmre stranden som på om- 

 rådet innanför åt landsidan. På buskar, träd och örter träf- 

 fas emellertid en del phytophager, bladlöss, stritar, flugor, 

 spindlar o. s. v.^ Den växt, som här sätter sin prägel på 

 formationen, är klådriset, Myricaria germanica, som först på 



