BENGTSSON, STUDIER OCH IAKTTAGELSER ÖFVER HUMLOR. 199 



för att kunna tillerkännas sitt fulla värde, och väl är det 

 sant också, att Drewsen och Schi0dtes utredning af de 

 danska arterna på ett förtjänstfullt sätt stöder sig i flera 

 fall på en kännedom af deras bobyggnad samt att dessutom 

 goda bidrag till de nordiska humlornas biologi, grundade på 

 själf ständiga iakttagelser, i senare tid lämnats af Bretton 1 

 och af norrmännen Sparre Schnelder 2 och Lie-Pettersen. 3 

 Men ställd inför de vackra och omfattande undersökningar, 

 som föreligga särskildt öfver de mellan europeiska Bomb i af 

 Hoffer, Schmiedeknecht, Perez o. a. torde man väl kunna 

 vaga det uttalandet, att studiet af våra nordiska formers 

 ökologi och öfriga lifsförhållanden är mycket försummadt 

 och att här tarfvas långt mera ingående och noggranna under- 

 sökningar än det lilla, som hittills kommit dem till del. Och 



CD 



ser man närmare till, huru frågans morfologiska sida eller 

 uppfattningen af formerna ställer sig, så har onekligen den 

 deskriptiva entomologien att här anteckna några af sina 

 vackraste resultat, som torde tillfredsställa äfven moderna 

 anspråk på en exakt zoologisk forskning, i det att genom 

 Schencks, Schmiedeknechts, Hoffers m. fl. forskares flit och 

 skarpsinne artens variationsförmåga i flera fall på ett slående 

 sätt har uppvisats och formernas samhörighet och affiniteter 

 inom detta polymorfa släkte i ej ringa mån klarställts. Det 

 förtjänstfulla inlägg, som i denna fråga gjorts af våra skan- 

 dinaviska forskare Drewsen och Schi0dte samt Thomson, 

 hvilken senare först fäste den närmare uppmärksamheten pä 

 betydelsen af hannarnes forceps-bildning för arternas skarpa 

 fixering, må i detta sammanhang ej lämnas oanmärkt. Det 

 oaktadt äro likvisst åsikterna bland systematici ännu i dag 

 i fråga om många arter långt ifrån stadgade, och kan detta 

 sägas gälla ej minst om flera af våra nordiska former. Det 

 behöfver i detta afseende blott pekas på formerna inom hört o - 

 rwm-gruppen. Ej underligt därför, om öfver den svåra frågan 

 beträffande släktskapen mellan de urskilda arterna och dessas 

 sammanställning i naturliga grupper det ännu i denna stund 

 livilar ett fullständigt dunkel, sedan de försök i denna rikt- 



1 S. Bretton, Nogle Iakttagelser över Humlerne. Naturh. Tidsskr. R. 3. 

 Bd. 1. Kjobenhavn 1861. 



2 J. Sparre Schneider, Humlerne og deres Forhold til Flora'en i det ark- 

 tiske Norge. Tromsö Museums Aarshefter. 17. Tromsö 1895. 



3 O. J. Lie-Pettersen, Biologische Beobachtungen an nonvegischen Hum- 

 meln. Bergens Museums Aarsbog 1901. Bergen 1902. 



