BENGTSSON, STUDIER OCH IAKTTAGELSER ÖFVER HUMLOR. 213 



därför närmast tunnformiga samt till färgen smutsigt svart- 

 grå och fyllda med tätt packadt frömjöl. Väggarne voro 

 sköra som i honungskärlen, uppbyggda som de voro, liksom 

 dessa, af vax. De voro endast tillstädes i ett antal af två 

 och uppförda i fast sammanhang på sidorna med dels ^-celler 

 dels okläckta 9-kokonger. Dessa märkliga kärl torde vara 

 att identifiera med de af Hoffer 1 hos Bombus pomorum Panz. 

 upptäckta och först beskrifna s. k. pollencylindrarne. 

 Här funnos de till ett antal af c. 12. Senare (1887) har 

 Härter 2 träffat liknande pollencylindrar i ett bo af B. terre- 

 stris /'. lucorum L. De voro här tvenne stycken, 16 mm. 

 långa och 10 mm. breda, fyllda med »pollenartiger Masse» 

 och deras vaxhölje (vägg) delvis afgnagdt. I bägge dessa 

 fallen hade humlorna äfvenledes uthärdat en lång regnperiod, 

 och tycks följaktligen Hoffers antagande i Hummeln Steier- 

 marks II, pag. 85 f. hafva full grund för sig, att det endast 

 är under sådana förhållanden, som dessa pollencylindrar af 

 humlorna uppföras. I öfrigt har jag i litteraturen icke fun- 

 nit något omnämnande af dessa egendomliga kärl. 



Från parasiter var detta bo vid intagandet tämligen 

 fritt. Endast Antherophagus nigricornis Fabr., en skalbagge 

 af Cryptophagernas grupp, hade hittat vägen till det, sanno- 

 ligt dittransporterad af humlorna själfva, vid hvars ben imago 

 vid deras besök i blommorna hakar sig fast, såsom Redten- 

 bachers, Perris, Hoffers m. fl. iakttagelser visat. Jag träf- 

 fade under de första dagarne ett och annat exemplar (imago) 

 af den krypande omkring på kakorna. Senare inställde sig 

 äfven den mindre arten, Antheroph. pallens Oliv., ehuru ej 

 så talrik som den förra. I slutet af sommaren, innan kupans 

 intagande, sågs en mängd larver af båda arterna huserande 

 där. Deras närmare förhållande till humlorna har jag ej 

 fullt säkert lyckats utröna. Enligt Perris 3 skulle Anthero- 

 ^/? a (^s-larverna spela samma roll i humlornas bon som Crijp- 

 thophagus-\&Yvem& i boen hos getingarne och sålunda icke 

 förtära den insamlade honungen eller attackera deras larver, 

 utan han är »convaincu qu'elles vivent des déjections des ha- 

 bitants et qu'elles sont . . . vidangeuses.» Att detta emeller- 



1 E. Hoffer, Die Hummelbauten. Kosmos (herausgeg. von B. Vetter). 

 Jahrg. VI. Stuttgart 1882, p. 4'20. Jfr Die Hummeln Steiermarks II, pag. 85 f. 

 8 Anf. arb. p. 68. 

 3 Ed. Perris, Larves de Coléoptéres. Paris 1877, pag. 76. 



