74 



til de negative Katalysatorer, de som formindsker Reaktionshastigheden. Begrebet 

 negativ Katalyse er egentlig først indført af Bigelow ') i 1898, selv om man ogsaa 

 tidligere kendte en Række Forhold, der hørte til dette Begreb. Og hverken Bigelow 

 eller de senere Iagttagere, Titoff^) og Young ^), er det lykkedes at erholde saa nøj- 

 agtige Tal for Virkningen af negative Katalysatorer, som der fordres til en Formu- 

 lering af Virkningen i en Formel. Dette har vanskeliggjort Uddannelsen af be- 

 stemte Anskuelser om den negative Katalyse. 



Alle Teorier om Katalysen i homogene Systemer kan deles i to Grupper. I 

 den ene Gruppe sætles Katalysatorens katalyserende Virkning i Forbindelse med 

 dens Virkning paa Opløsningsmidlets Egenskaber (paa „Mediet"). Saaledes har for 

 Eksempel Buchbock*) vist, at de katalytiske Virkninger af en Række Stoffer paa 

 Sønderdelingen af Kulstofoxysulfid gaar nogenlunde parallelt med deres Forandring 

 af Opløsningens indre Gnidning. Del er indlysende, al man efter denne Teori kan 

 forudse Eksistensen af baade positive og negative Katalysatorer. Buchbock har 

 ogsaa baade arbejdet med positive og negative Katalysatorer og vist deres formind- 

 skende resp. forstørrende Indflydelse paa den indre Gnidning. Hypoteser af denne 

 Art, som i mange Tilfælde utvivlsomt vil have deres Berettigelse, slaar dog ikke til 

 i de Tilfælde, hvor meget smaa Stofmængder udøver stor katalytisk Virkning. For 

 disse Tilfælde kan man derimod bruge Katalysehypoteser af den anden Gruppe, 

 hvor Katalysen forklares paa Grundlag af Massevirkningsloven ved Hjælp af Dan- 

 nelsen af Mellemprodukter. Clément og Desormes'*) var de første, der fremsatte en 

 Teori af denne Art. De mente, al Grunden til, al Kvælstofilter fremskyndede Svovl- 

 syrlings Forbindelse med Ilt, var, al Kvælstoflveilte forbandt sig med Ilt til el Mellem- 

 produkt, der kunde ilte Svovlsyrling under Gendannelse af Kvælstoflveilte. 



OsTWALD paastaar i sit Foredrag over Katalyse ''), at efter denne Anskuelse kan 

 Virkningen af negative Katalysatorer ikke forklares, ja slaar i Modstrid med denne 

 Teori. Senere har Titoff') anført, al (som Luther først har udtalt) Virkningen af 

 negative Katalysatorer kan forklares i Overensstemmelse med denne Teori, naar 

 man antager, at den negative Katalysator tilintetgør en tilstedeværende positiv. Ved 

 første Øjekast synes man ikke, at Saltsyrens negativ katalytiske Virkning paa 

 Kromikloridets Omdannelse kan forklares paa denne Maade, idet der ingen positiv 

 Katalysator er. Man kan imidlertid opfatte Hydroksylionerne, der rigtignok findes 

 i over maade ringe Mængde"), som positive Katalysatorer ved Processen, der 

 virker ved, at de med Kromikloridionerne danner basiske Salte, som omsætter sig 

 hurtigt. Syretilsætning formindsker Hydroksylionernes Koncentration og derigennem 



>) Bigelow: Zeitschr. f. phys. Ch. 26, 493 (1898). 



2) Titoff: Zeitschr. f. phys. Ch. 45, 641 (1903). 



') Young: Journ. Amer. Chem. Soc. 23, 140 (1900); 24. 297 (1901). 



*) Buchböck: Zeitschr. f. phys. Ch. 23, 123 (1897); 34, 229 (1900). 



<■) Ci-ÉMENT Og Desormes: Ann. de Ch. 59, 329 (1806). 



*) Ostwald: Vortrag über Katalyse. (1901). S. 14. 



') 1. c. S. 662. 



^) I 0,01 normal Saltsyreopløsning er Hydroksylionernes Koncentration kun ca. 10 



