_ 77 



Inden jeg gaar over til at meddele de Forsøg, som jeg har udført, vil jeg frem- 

 sætte, hvad man efter Massevirkningsloven kan sige om Ligevægten mellem Kromi- 

 kloriderne. 



2. Massevirkningslovens Anvendelse paa Ligevægten mellem det 

 grønne og det blaa Kromiklorid. 



Ligningen, som udtrykker det grønne Klorids Overgang til blaat, er følgende: 

 CriH._0),Cl^+^2H^0 = Cr (f/o 0)6++"^ + 2 C/-. 



Efter denne Ligning foregaar Omdannelsen under Optagelse af to Molekyler 

 Vand. Ligningen er skreven saaledes, fordi det efter Werner og Gubsers ') Arbejde 

 er rimeligt, at det blaa Klorid indeholder to Molekyler „Konstitu tiens vand " 

 mere end det grønne. Men da maaske alle Ionerne, som de fleste andre Ioner og 

 neutrale Molekyler, endvidere indeholder en Del „Hydratvand"-), er det ikke 

 muligt at angive del Antal Vandmolekyler, som i Virkeligheden optages ved Om- 

 dannelsen. Da Ionernes Antal forøges ved Dannelsen af det blaa Klorid, er det 

 sandsynligt, at der optages mere end de to Molekyler Vand, som er opført i Lig- 

 ningen. Lad os kalde det Antal, der optages, m. Man har da 



hvor Cgr, Cbh cci+ og ch^q er de virksomme Masser henholdsvis af Ionerne Cr(H^O)^Cli+, 

 Cr{H^O)^-^-^+, Cl og af Vandet. Jo mindre Vandets virksomme Masse er, desto 

 mere bliver Ligevægten forskudt henimod det grønne Salt. Men Vandets virk- 

 somme Masse vil først begynde at forandre sig noget videre ved de stærke Opløs- 

 ninger, og først i disse vil en Forandring i denne Faktor derfor bevirke en be- 

 tydelig Forskydning af Ligevægten. 



Et Maal for Formindskelsen af Vandets virksomme Masse i Opløsningen har 

 man i Opløsningens Frysepunktssænkning. For det første er nemlig Vandets virk- 

 somme Masse i Opløsningen, u, proportional med Opløsningens Damptryk p. Hvis 

 «o og pa er rent flydende Vands virksomme Masse og Damptryk, hvor man altsaa: 



/i _ £ 



/^o Po ' 



Ved Frysepunktet er Opløsningens Damptryk p endvidere lig Isens Damptryk 

 Pi, og for denne sidste Størrelse gælder (se Ostwalds Lehrbuch der allgem. Chemie 

 I, 758): 



/(/ ^ ' = 0,009.54 • /, 

 Po 



') Werner og Gubser: Ber. d. deut. ch. Ges. 34, 1579 (19U11. 



-) Angaaende Hydrater i vandig Opløsning se f. Eks. E. Baur: Von den Hydraten in wässriger Lö- 

 sung. Ahrens Vortragsammlung, 1903. Jones og Getman : Zeitschr. f. phys. Ch. 49, 385 (1904). Bousfield: 

 Zeitschr. f. phys. Ch. 53, 257 (1905). 



