5 12'.t 



4 Uger, og hver Middelværdi er henrøit lil Midten al' den paagældende Periode. 

 Beregningerne er byggede paa Forsøgsmalerialel for del viste Aar, fra Sommerferien 

 1884 til Sommerferien 1<S85. I denne Tid foregik der kun een Forandring i Børne- 

 antallel, idel el Barn afgik. Del var derfor lel al eliminere delte Barns Vægt. Den 

 punklerede Del af Kurven er beregnet efter Vægtforøgelsen for det foregaaende Aar 

 for samme Periode. 



Ved de samtidig med Vejningerne udførte Højdemaalinger af Børn har Mal- 

 LiNC.-H.VNSEN fundet, al ogsaa Højdevækslen har et periodisk Forløb, og han mente 

 at kunne paavise, at Højdevæksten staar i omvendt P'orhold til Vægtforøgelsen, idel 

 den skal have et Maximum i P'oraaret og et Minimum i Efteraarel. Højdemaalin- 

 gerne maa dog ifølge deres Natur være behæftede med ret betydelige tilfældige 

 Fejl, og i Forhold til dem er de aarlige periodiske Svingninger kun lidet fremtræ- 

 dende. Desuden er Bearbejdelsen af Materialet ikke saa grundig, al Resultatet med 

 Hensyn til Paalidelighed kan sideordnes Resultatet af Vejningerne. 



Efter del anførte ligger den Slutning nær, at Legemets fysiske Energi ligeledes 

 er underkastet periodiske Variationer i Aarets Løb. Da Intensiteten af de vegeta- 

 live Funktioner er formindsket om Vinteren, indvirker denne sandsynligvis ogsaa 

 hæmmende paa Legemet i andre Henseender, saa al f. Eks. Muskelkraften er for- 

 holdsvis ringe i denne Tid. Eksperimentalt er disse Forhold imidlertid kun lidet 

 undersøgte. Saa vidt vi ved, findes der angaaende Muskelkraften kun en enkelt 

 Række Maalinger, forelagne af Schuyten. Undersøgelserne anstilledes paa Skolebørn 

 i Antwerpen ved Hjælp af et Dynamomeier, een Gang om Maaneden, omkring d. 

 15'). Resultatet er gengivet i Kurve D, Fig. 1. Som det ses, tillager Muskelkraften 

 stærkt i Foraaret og Efteraarel; Forløbet om Vinteren er derimod ret mærkeligt. 

 I Maanederne December, Januar og Marts er Muskelkraften omtrent konstant, me- 

 dens den i Februar imod al Forventning viser en stærk Tilvækst. Man kunde 

 derfor være tilbøjelig til at tro, at den skyldes særlige Omstændigheder, og at Kur- 

 vens normale Forløb er det, der er angivet ved den punklerede Linie: I saa Fald 

 vilde Kurven stemme overens med de øvrige Kurver i Fig. 1. For muligvis at finde 

 noget i de meteorologiske Forhold, der kunde forklare den omtalte Ejendommelig- 

 hed, har vi undersøgt Materialet for Uecle, der er den meteorologiske Station, der 

 ligger Antwerpen nærmest, og fundet, at Dagens Middeltemperatur i Begyndelsen af 

 Februar er stegen fra — 2,^ü lil 13,°3. Efter den 15. Febr. sank Temperaturen igen 

 til et Minimum, — 1,°2 den 28. Febr., hvorefter den igen steg, men temmelig lang- 

 somt. Omkring den Tid, da Maalingerne i Marts fandt Sted, var Middeltempera- 

 turen 0,^6. Hvis man allsaa overhovedet tør antage, al Temperaturforandringer 

 inden for de nævnte Grænser har Indflydelse paa Muskelkraften, kan dennes rela- 

 tivt høje Værdi i Febr. og ringe i Marts forklares ved det foraarsagtig milde Vejr i 

 Febr. Lufttrykket var i Tiden saavel før som under Maalingerne relativt lavt (i 

 Febr. c. 750 mm. og i Marts c. 743 mm.) saa al denne Forskel vel næppe kan have 



') Ùber Waehstura der Muskelkraft bei Schülern während des Scluiljahres. Zeitsch. für Psych. 

 Bd. 23, S. IUI. 



