134 10 



dog indskrænkel os til Bestemmelsen af sidsliiævnie Størrelse, for del første fordi 

 der endnu ikke tindes nogen Metode, der tillader en lignende Maaling af det ke- 

 misk uvirksomme Lys, og for det andet, fordi det netop er det aktiniske Lys, 

 hvorpaa det ved vore Undersøgelser kommer an. Talrige Undersøgelser i den 

 nyere Tid af Maklakow, Widmahk, Finsen og Quincke liave overensstemmende 

 givet det Resultat, at det næsten udelukkende er de „kemiske" Straaler, der paa- 

 virker de dyriske Organismer og Væv. Der kan altsaa næppe være Tvivl om, at 

 det især er Intensiteten af del aktiniske Lys, hvortil der skal tages Hensyn ved 

 Undersøgelsen af Forholdet mellem el Menneskes Arhejdsevne og Lysstyrken. 



Som Normalbarometer tjente ved vore Undersøgelser et Fortin's Rejsebaro- 

 meter, hvis Kvægsølvsøjle var 10 mm. vid; Korrektioner pan Grund af Kapilarilct 

 kunde derved undlades. Desuden slod til vor Raadighed et til Hojdemaalinger ind- 

 rettet Aneroidbarometer og to simplere Aneroidbarometre. Aneroidbarometrene 

 sammenlignedes hyppig med Normalbarometeret og korrigeredes efter den til O" 

 reducerede Barometerstand. Højdemaalcren var el forlrinligt Apparat, hvis An- 

 givelser næslen altid nøje stemmede med Normalbaromelrel; kun efter Bjergbestig- 

 ninger, hvor der i Løbet af kort Tid forekom Trykformindskelser paa c. 100 mm. 

 Kvægsølv, viste det, naar det atter var bragt tilbage til Dalen, en Afvigelse paa 

 — 2 mm., der dog udjævnedes i nogle Dage. Dette Barometer blev derfor stedse 

 benyttet paa Rejser; kun i Sommeren 1906 blev desuden Normalbarometret med- 

 bragt til Norge for at muliggore en nøjagtig Bestemmelse af Opholdsstedet Bess- 

 heims Højde over Havet. 



De to andre Aneroidbarometre kunde, trods alle Korrektioner, vise Afvigelser 

 fra Normalbarometret paa indtil J^ 1,.5 mm. De anvendtes kun kortere Tid, naar 

 flere Forsøgspersoner samtidig befandt sig paa Rejse, og kun i Slettelandet; de her- 

 ved opstaaede Fejl kan sikkert paa Grund af det store Forsøgsmateriale lades ude 

 af Betragtning. 



Aflæsningen af Barometret skete altid om Morgenen, samtidig med Maalin- 

 gerne af Arbejdet. I Begyndelsen, da Undersøgelserne endnu havde Nyhedens Inter- 

 esse, og vi var spændt paa Resultatet, blev der lagt stor Vægt paa, at Barometret 

 først aflæstes efter Arbejdsmaalingerne for at udelukke en suggestiv Indvirkning 

 paa disse, men senere, da vi udførte og protokollerede de daglige Iagttagelser og 

 Maalinger ganske mekanisk, blev denne Forsigtighedsforholdsregel hyppig undladt, 

 uden at Forholdet mellem Arbejdsydelsen og Lufttrykket derved i mindste Maade 

 traadte tydeligere frem. Det vil iøvrigt af det følgende vise sig, i hvor ringe Grad 

 teoretiske Forventninger formaar at øve suggestiv Indflydelse paa saadanne Aar 

 igennem fortsatte Undersøgelser; vore interessanteste Resultater vare ikke alene 

 uventede, men gik endog imod vore forudfattede Formodninger. — Den Omstændig- 

 hed, at Barometret kun blev aflæst een Gang daglig, kunde maaske synes betænke- 

 lig. Større Lufttrykssvingninger, som udøve en væsentlig Indflydelse, kan jo meget 

 godt finde Sted i Løbet af Dagen; for at bestemme Dagens Middellufttryk maatte 

 man altsaa aflæse Barometret hyppigere. Denne Indvending imødegaas derved, at 



