19 



143 



dette, finder man utvivlsomt, at B tiltager med voksende Værdier af A. Men dette 

 er en nødvendig Følge af, at de lo Fænomener vokser samtidig. Udjævner man 

 Kurverne A og B fuldstændigt, saa fremkommer Linierne CD og EF, af hvis ind- 

 byrdes Stilling det fremgaar, at B's relativt mindste Værdier svarer til A's relativt 

 mindste Værdier, medens ß's relativt største Værdier findes samtidig med A's rela- 

 tivt største Værdier. Naar man altsaa ved Fraktioneringen beregner B som Funk- 

 tion af A, finder man nødvendigvis, at B vokser med A. Men da de to Fæno- 

 meners Tiltagen kan hidrøre fra Aarsager, der er ganske uafhængige af hinanden, 

 tor man af det faktiske Forhold mellem Fænomenerne ikke drage nogen Slutning 

 om et Aarsagsforhold. Men dersom ogsaa de to Fænomeners mindre, uregelmæssige 

 Svingninger gennemgaaende svarer til hinanden, saa maa der være et Aarsags- 

 forhold mellem A og B. 



Hermed er i Hovedsagen Metoden given. I Strækningen ab (Fig. 3) hæver 

 Kurven A sig over Linien CD. Kurven ß's Afvigelser fra Linien EF inden for 

 Strækningen cd kan let beregnes af de enkelte Maalinger. Beregnes nu for hver 

 Hævning af Kurven A over CD Kurven /i's tilsvarende Afvigelser fra EF, saa viser 

 disse Afvigelsers Middelværdi, alt eftersom den er positiv eller negativ, om Kur- 

 verne svinger i samme eller i modsat Retning. Paa samme Maade beregner man 

 de Afvigelser i Kurven B, der svarer til Sænkningerne i Kurven A. Fører de saa- 

 ledes undersøgte Maalinger for forskellige Forsøgspersoner og til forskellige Tider 

 til det samme Resultat, saa kan dette ikke være nogen Tilfældighed. Med Hensyn 

 til saadanne Forholdsregler har Forskerne sædvanlig gjort sig Arbejdet meget let. 

 Særlig ScHUYTEN og Lobsien') er ikke bange for at drage Slutninger om det hele 

 aarlige Forløb af Børns Arbejdsydelse ud fra Maalinger, som i ti Maaneder er an- 

 stillede en eller to Gange om Maaneden, uden i mindste Maade at lænke sig den 

 Mulighed, at de fundne Svingninger kunde være Tilfældigheder, der ikke vilde 

 gentage sig i et følgende Aar. Eksempler af denne Slags kan let hentes af det her 

 foreliggende store Forsøgsmateriale. Sammenstiller vi f. Eks. Maalingerne omkring 

 d. 15. i hver Maaned i Aarene 1904 og 1906, saa faar vi den følgende Tabel, hvor 

 Tallene angiver Middelværdierne af en Drengs Muskelkraft. Som det let ses af Ta- 

 bellen, viser Maanederne April og September i det første Aar en afgjort Aftagen af 

 Muskelkraften; men heraf er slet intet Spor at finde i det andet Aar. Hvad der 



Tab. 3. 



nu her skal anses som Norm, kan ikke afgøres; det ene Resultat kan være en „Til- 

 fældighed" lige saa vel som det andel. De her nævnte Tal er rigtignok kun Middel- 

 ') 1 de ovenfor S. 129 130 citerede Arbejder. 



19" 



