41 



165 



for, dels ved Tempeiatuioi)liniets individuelle Beliggenhed. Dette skal nærmere ud- 

 vikles, naar vi har undersøgt Lufttrykkets Indflydelse paa Muskelkraften. 



8. Muskelkraftens Afhængig-hed af Lufttrykket. 



De daglige Svingninger paa Bostedet. Allerede i 1904 lykkedes det Pe- 

 dersen ved Hjælp af Maalingerne for de første fire Maaneder at paavise Muskelar- 

 bejdets Afhængighed af Lufttrykket. Barometerforholdene var den Gang overordent- 

 lig gunstige for en saadan Paavisning, idet der i den Tid kun indtraf faa, men 

 store og langvarige Lufttryksforandringer. Resultatet er gengivet i Fig. 10 a. Kurven 

 M angiver Muskelkraften; de Punkter, som fremstiller de ved de ugentlige Maa- 

 linger fundne Værdier, er betegnede ved Cirkler. Ls er Lysstyrken, beregnet af 

 Maalingerne fra Universitetets bota- 

 niske Have; L er Lufttrykket efter 

 Meteorologisk histituts Iagttagelser. 

 De to sidste Kurver er bestemt paa 

 den Maade, at paa den Dag, da Mu- 

 skelkraften maaltes, er Middelværdi- 

 erne henli. af Lysstyrke og Lufttryk 

 for den foregaaende Uge afsatte. Som 

 man ser af Figuren, stiger Muskel- 

 kraften langsomt med Lysstyrken, 

 medens de mindre Svingninger føl- 

 ger Lufttrykket; kun efter det store 

 Minimum, der strækker sig over 

 hele Februar, varer det ti Dage, før 

 Muskelkraften begynder at tiltage. 

 Denne Omstændighed kan dog ikke 

 gøre Muskelkraftens Forhold til 

 Lufttrykket tvivlsom. Thi formaar Lufttrykket at indvirke saaledes paa Organismen, 

 at Muskelkraften formindskes ved et ringe Lufttryk, saa vil der sandsynligvis ogsaa 

 forløbe en rum Tid, før Virkningen af et stort og usædvanlig langvarigt Minimum 

 ophæves. I hvert Fald har vore senere Maalinger paa en meget interessant Maade 

 bekræftet det Resultat, som her fremtræder saa umiddelbart og anskueligt. 



Saa store og regelmæssige Lufttryksvariationer, som Fig. 10 a opviser, er ret 

 sjældne, og Forholdet mellem de to Fænomener kan derfor som oftest ikke paa- 

 vises gennem Overensstemmelser i Kurverne. Et typisk Eksempel herpaa er gen- 

 givet i P'ig. 10 b, hvor Kurven B angiver Barometerstanden, M Muskelkraften. Maa- 

 lingerne hidrører fra Drengene i Foraaret 1906: disse Værdier er udjævnede een 

 Gang, Barometerstandene derimod to Gange efter Lign. 4, for at Kurverne kan blive 

 mere overskuelige. Da Overensstemmelsen mellem disse Kurver er tvivlsom paa 

 Grund af de talrige, kortvarige Svingninger af Lufttrykket, er det her nødvendigt 



n, K. n. Vidensk.Selsk. Skr., 7. Hække, natuividensk. iig niiilhciii. Afil IV. 'J. 22 



C 6 



24 



22 

 £0 



40 



30 

 7 70 



faO 



50 



Ifo 26 



5 15 25 

 aû6u 



16 26 

 JTt. 



-15 25 

 »Apt/. 



Fig. 10 a. 



