55 179 



paastaa, at Musklerne indeholder saa store Energimængder, at deres Ydelser næppe 

 paavirkes kendelig af smaa Forandringer af Blodets Hæmoglobinindhold. Derimod 

 er del meget mere sandsynligt, at den centrale Innervation, der iiestemmer Muske- 

 lens Kontraktioner, er afhængig af Forandringer i Ernæring og især af Oxydationen 

 af de motoriske Centra. Efter denne Opfattelse er det altsaa egentlig ikke Musk- 

 lernes, men Hjernens Elnergi, hvis Forandringer vi i det foregaaende har undersøgt; 

 men de praktiske Resultater bliver det samme, enten vi søger Aarsagen til Foran- 

 dringerne i Musklerne eller i Hjernen. 



Gaar vi nu ud fra den Forudsætning, at det hovedsagelig er Hjernecentrerne, 

 hvis Tilstand er afhængig af de meteorologiske Faktorer, saa følger heraf, at et- 

 hvert Arbejde af det centrale Nervesystem maa være underkastet lignende Sving- 

 ninger som Muskelkraften. Naar Centralnervesystemets almindelige Ydeevne vari- 

 erer under givne Omstændigheder, vil Forandringerne kunne paavises ved et 

 hvilketsomhelst Arbejde. Betegner vi ved Disposition eller Oplagthed til Arbejde 

 den subjektive Fornemmelse af Ydeevnen, saa vilde altsaa, forudsal al vor Opfat- 

 telse er rigtig, ogsaa denne Disposition bl. andet være afhængig af Vejret. Dis- 

 positionen er nu desværre under normale Forhold noget yderst vagt, hvis Stør- 

 relse aldeles ikke kan angives. Om man er mere eller mindre disponeret, erkender 

 man som oftest kun af, hvorledes Arbejdet gaar fra Haanden. Kun i extreme Til- 

 fælde giver Dispositionen sig til Kende ved særlige Organfornemmelser; man føler 

 sig mat, træt og tung i Hovedet, eller man føler sig let og frisk. Hovedel er klart 

 o. s. V. Der gives dog nogle Mennesker, hos hvem en Formindskelse af Arbejds- 

 evnen næsten stedse ledsages af et mere eller mindre stærkt Anfald af Migræne. 

 Styrken af Hovedsmerterne kan naturligvis, naar Sygdommen indfinder sig ret hyp- 

 pig, nogenlunde vurderes, og saadanne Personer er altsaa virkelig derved i Stand 

 til al „maale" deres Disposition. I saadanne Tilfælde maatte der altsaa kunne paa- 

 vises et Forhold mellem det subjektive Befindende og Vejret, dersom Arbejdsevnen 

 og dermed Dispositionen var afhængig af meteorologiske Forhold. 



Hr. Professor Dahlberg, Lærer i Geografi ved Officersskolen i København, har 

 stillet et i denne Henseende værdifuldt og omfangsrigt Materiale til vor Raadighed. 

 Han befinder sig netop i den beklagelsesværdige Tilstand, meget hyppig at lide af 

 Migræne, og da han engang mente at have iagttaget, at hans Befindende var af- 

 hængig af Barometerstanden, foresatte han sig at undersøge Sagen nærmere. Hver 

 Aften, før han gik i Seng, betegnede han sit Befindende i Dagens Løb ved et Tal: 

 udmærket V, meget godt IV, godt III, temmelig godt II og maadeligt I. Senere op- 

 tegnede han Barometerstanden for hver Dag efter Meteorologisk Instituts Maaneds- 

 oversigter. Iagttagelserne fortsattes i 5 Aar, 1900 — 1904, saa at der i det hele fore- 

 ligger 1826 Bestemmelser; Resultaterne af Iagttagelserne er gengivne i Tab. 15. 

 Barometerstandene er inddelt i Grupper paa 5 mm., og i hver Gruppe er det ab- 

 solutte Antal af de her forekommende Bedømmelser V, IV, III, II og I opførte. Da 

 de forskellige Barometerstande ikke forekommer lige hyppig, kan man ingen Slut- 

 ning drage af de forskellige Bedømmelsers absolutte Hyppigheder; men de heraf 



