57 181 



lignende Forbindelse efteihaanden kunde paavises paa de fleste andre Omraader. 

 Saaledes liar f. Eks. den norske Læge Magelssen allerede utvivlsomt bevist, at Orga- 

 nismens Modstandsevne mod Infektionssygdomme, især Scarlatina, er afhængig af 

 Vintertemperaturen'). Da Mageissens Arbejde imidlertid er blevel højst forskellig 

 bedømt, paa den ene Side blevet anset som i høj Grad originalt, paa den anden 

 Side stemplet som ganske værdiløst, maa vi nærmere begrunde den her fældede Dom. 

 Mageissens Metode er i Princippet den samme, som vi for største Parten har 

 anvendt i det foregaaende ; han udjævner Værdierne for de to Fænomener, hvis 

 indbjrdes Forhold skal undersøges, saa længe, til Kurverne bliver overskuelige; 

 men hans praktiske Udførelse af denne Udjævning er saa uheldig som vel muligt. 

 Udjævningens simple Formaal: at eliminere Værdiernes mindre Svingninger, idet 

 de betragtes som tilfældige Fejl, synes slet ikke at være gaaet op for ham. Han 

 tager alene Sigte paa at forandre Værdierne saaledes, at Kurverne enten forløber 

 „parallelt" eller „oppositionelt". Dette opnaar han let, idel han anvender de usym- 

 metriske Udjævningsformler : 



(j/o) = '/2(yi + y,); (1/3) = '/-Myi + 1/0 + Ws); (U^) = ''^(.Vi + ^2 + .'/3+ f/i) o. s. v. 

 ganske efter Behag. Udjævner man f. Eks. det ene Fænomen ved Hjælp af den 

 første, del andet Fænomen ved Hjælp af den sidste af disse Formler, saa forskyder 

 man simpelthen derved de to Kurvers indbyrdes Beliggenhed, og Resultatet bliver 

 ikke en Paavisning af et faktisk Forhold, men Frembringelsen af en kunstig Lov- 

 mæssighed^). En saadan lader sig dog næppe fremstille, naar der slet ikke existerer 

 noget Forhold mellem de to Fænomener; man tør derfor paastaa, at Magelssen 

 vel har konstateret et Forhold, blot ikke det faktiske. 



For at se, hvilket Resultat der fremkommer, naar man gaar riglig til Værks, 

 har vi underkastet Mageissens hele Materiale angaaende Scarlatina ') en ny Bear- 

 bejdelse. Resultatet lindes i Tab. 16. Under A er Aarstallene anførte; T er Vinterens 

 Middeltemperatur for Christiania, angiven i Grader Reaumur. Hver Vinter er regnet 

 fra Oktober i det foregaaende Aar til Marts i det angivne Aar; Middeltemperaturen 

 for disse Halvaar har vi udjævnet to Gange efter Lign. 4 og anført Resultatet i Ta- 

 bellen. Se. endelig er Dødeligheden af Scarlatina i Christiania pr. 10000 Indbyg- 

 gere; disse Tal er kun udjævnede een Gang. Da Ligning 4 er fuldstændig symme- 

 trisk, kan de to Fænomeners Maxima og Minima ikke forskydes derved, at Vær- 

 dierne er ulige stærkt udjævnede. Dette var nemlig nødvendigt, for at Kurven, 

 der erholdes af de stærkt svingende Temperaturværdier, kunde blive ligesaa jævn 

 som Kurven for Scarlatina. 



I Fig. 15 er Resultatet grafisk fremstillet; T er Temperaturen, Se. Dødelig- 

 heden af Scarlatina. Kurverne har, som det ses, hverken et parallelt eller et oppo- 

 sitionelt Forløb; Se. er nærmest at anse som en sammentrængt Gentagelse af T. 



') Wetter und Krankheit, Heft. 1—5. Christiania 1894-1906. 



-) Vi gaar lier iklje nærmere ind paa de vilkaarlige Forsliydninger og Drejninger af Kurverne, som 

 Mageissen foretager; som videnskabelig Metode kan denne Kremgangsmaade ikke tages alvorligt. 

 3) Anf. St. Heft 1, S. 14-16. 



D. K. I). Vlilensk. Selsk. Ski-., 7. H.i-kke. naturvidensk. oj,' malhem. Aid. IV. 2. 24 



