61 185 



ladende er ret forskellige, som Skelnen mellem Lysintensileler, Tonhøjder og For- 

 mer (Tælning af Bogstaver), Addition af eencifi-ede Tal og Kombineren (Supplering 

 af ufuldstændig Tekst) viser en hoj Korrelation, paa den ene Side indbyrdes, paa 

 den anden Side med den .,almindelige Intelligens", der til Dels fremgaar af Ele- 

 vernes Rækkefølge i Klassen. Derimod viser Udenadslæren ingen Korrelation 

 hverken med de nævnte Arbejder eller med „Intelligensen". Herfra gives dog een 

 Undtagelse, idet Winch') og til Dels ogsaa Pohlmann hos Piger har paavist en 

 Korrelation mellem Hukommelsespræstationerne og Intelligensen. Men denne Und- 

 tagelse kan naturligvis meget vel bero derpaa, at de paagældende Pigers Intelligens 

 hovedsagelig er bedømt af deres Præstationer paa Hukommelsens Omraade. Ser vi 

 bort herfra, forer de omtalte Undersøgelser ligeledes til en Deling af de psykiske 

 Arbejder i de oftere nævnte Grupper. 



Denne Forskel mellem de to Slags psykiske Arbejder var vi aldeles ikke paa 

 det rene med, da vi besluttede at bestemme Svingningerne af den psykiske Ar- 

 bejdsevne ved daglige Maalinger. Vi begyndte med en Undersøgelse af Hukom- 

 melsen, men efter fire Maaneder blev den atter opgiven, fordi de praktiske Van- 

 skeligheder var saa store, at det forventede Resultat næppe kunde svare til Ulejlig- 

 heden. Idet vi gik ud fra den Betragtning, at det ikke kom an paa Arbejdets Art, 

 foretog vi derefter en Bestemmelse af Additionshastigheden, hvilken Bestemmelse 

 var meget lettere og bekvemmere at gennemføre. Disse forskellige Undersøgelser 

 og Resultaterne deraf skal senere udførlig omtales; her fremhæver vi kun Hoved- 

 sagen, at de to Slags Arbejder viste helt forskelligartede Forhold overfor de me- 

 teorologiske Fænomener, hvilket jo kun er et yderligere Bevis for den Væsensforskel, 

 der bestaar mellem dem. 



Da disse Resultater i Slutningen af 1906 begyndte at skinne igennem, opstod 

 det ret naturlige Spørgsmaal, om det ikke var muligt at udfinde de fundamentale 

 psykofysiske Fakta, hvorpaa Forskellen mellem de to Grupper beror. Ganske haab- 

 løst syntes delte Foretagende os ikke. Betragter vi forst Præcisionsarbejderne, saa 

 giver Selviagttagelsen os et utvivlsomt Fingerpeg. Del ved første Øjekast ret over- 

 raskende Faktum, at Skelnen og Reproduktion staar i Forhold til hinanden, vil 

 synes mindre mærkeligt, naar man betænker, hvilken Betydning Reproduktionen 

 har for Skelneprocessen. Talrige Iagttagelser taler for, at Fornemmelsers Identifi- 

 cering og altsaa ogsaa Skelnen mellem givne Fornemmelser ikke alene beror paa 

 Fornemmelsernes Art og Styrke, men ogsaa paa deres totale Indhold, o: Skelnen 

 mellem Fornemmelser muliggøres kun ved en Række psykiske Momenter, der 

 næppe kan opløses i deres Bestanddele gennem psykologisk Analyse, men tilkende- 

 giver deres Tilstedeværelse derved, at nu og da enkelte Momenter bliver bevidst^). 



') Immediate memory in scliool children. Brit. Journ. of l'sychol. Vol. 1. S. 127. 



^1 Elemente der Psychodynamili S. 353 — 366. Den lier S. 353, forekommende Bemærkning, at man 

 hidtil i Psykologien ikke har lagt stor Vægt paa Fornemmelsens Indhold, er for saa vidt ikke korrekt, 

 som HoFi-DiNü allerede i den første Udgave af sin Psykologi iKohenhavn 1882) saavel som i alle føl- 

 gende Oplag har anført Fakta, der gor det sandsynligt, at de saakaldte enkle Fornemmelser er ret 

 komplicerede Forbindelser. Senere har Münsterberg (Neue Grundlegung der Psychophysik ; 1890) frem- 



(^ 



