63 187 



eller Forandring af en given Tilstand, hvorefter Fornemmelserne bedømmes hen- 

 holdsvis identiske eller forskellige. Der foreligger altsaa her en, som det synes, 

 ganske elementær „Oplevelse", der ikke nærmere kan bestemmes. Men den Kends- 

 gerning, at successive Fornemmelser, kun forskellige i Intensitet, kan sammenlignes 

 med Hensyn til deres Intensitet, gør den Antagelse meget sandsynlig, at de saa- 

 kaldte enkle Fornemmelser er komplicerede Tilstande, hvis af associerede Ele- 

 menter dannede Indhold ikke forandres, idet Fornemmelserne bliver Forestillinger. 

 Jo rigere Fornemmelsernes Indhold er, jo flere Enkeltheder de rummer, desto 

 finere bliver Skelnedygtigheden, fordi de to Fornemmelser plus deres totale Indhold 

 vanskeligere bliver fuldstændig kongruente og altsaa ikke saa let identificerede. 

 Men er Fornemmelsernes Indhold stort, tyder det paa et stort Antal centrale Led- 

 ningsbaner, der ligeledes maa være uddannede, for at f. Eks. en .\ddition kan 

 komme i Stand som simpel Reproduktionsproces. Forholdet mellem de to Virk- 

 somheder saavel som deres karakteristiske Præg som Præcisionsarbejder bliver 

 herved forstaaeligt. 



Kombinationsevnen, der efter Ebbinghaus' Metode bestemmes ved Supplering 

 af en ufuldstændig Tekst, bestaar, som det let kan indses, i Hovedsagen af en 

 Samvirken af Reproduktionsvirksomlieden og Skelneevnen; i ringere Grad kommer 

 her ogsaa en Fastholden af Forestillingerne i Betragtning. Tekstens givne Ord 

 reproducerer nemlig først andre Ord, der i Forbindelse med de givne reproducerer 

 mere eller mindre fuldstændige Helhedsbilleder. Disse Billeder maa foreløbig 

 holdes fast og sammenlignes indbyrdes, idet det er Forsøgspersonens Opgave at 

 afgøre, hvilket af de forskellige Billeder der giver den største Sammenhæng og 

 den bedste Mening. Kombinationens Forhold til de øvrige Præcisionsarbejder er 

 altsaa let at forstaa. 



Som Oehrn har paavist, staar Læsning og Skrivning i høj Korrelation f. Eks. 

 til Addition '). Dette kan heller ikke synes besynderligt, da de centrale Processer, 

 Skelnen og Reproduktion, spiller en ikke uvæsentlig Rolle ved disse motoriske 

 Funktioner. Hvor dette ikke er Tilfældet, som f. Eks. ved Bestemmelse af den 

 simple Reaktionstid, er det heller ikke at vente, at en større Korrelation til de 

 psykiske Arbejder kan paavises, idet Muskelkontraktionernes større eller mindre 

 Hastighed maa udøve en stor Indflydelse. Vi skal senere se, at det forholder sig 

 saaledes. 



Betragter vi nu den fra de andre Arbejder fuldstændig isolerede Udenadslæren, 

 der gaar ud paa at fastholde givne Forestillinger, saa er den som allerede frem- 

 hævet næsten udelukkende afhængig af Opmærksomhedskoncentrationen. Det gæl- 

 der ved Udenadslæren netop om, at alle fremmede Forestillinger hæmmes, og at 

 kun de Forestillinger, der skal holdes fast, er i Bevidstheden, og dette opnaas desto 

 fuldstændigere, jo mere Opmærksomheden fæstes paa dem. Efter Baningsteorien 

 har Opmærksomhedskoncentrationen til Følge, at de Baninger, der finder Sted 

 mellem de successive Forestillinger, begrænses til disse Forestillinger, og jo større 



'l Sml. Krüger & Spearman, anf. .St. S. 9!). 



