65 189 



Rækker af Lydintensileter lil Bestemmelse af Forskelsopfattelsen, og saa Addition i 

 fem Minutter. Efter en kort Pavse fulgte igen fem Rækker Lydintensiteter, og til- 

 sidst lærtes en Stavelserække udenad. Paa to Dage blev der desuden indskudt en 

 Bestemmelse af Reaktionstiden før og efter Additionerne. Anordningen og Resul- 

 taterne af disse forskellige Forsøg skal nu nærmere omtales. 



Rækkerne, der skulde læres udenad, bestod af ti meningsløse Stavelser, der 

 fremstilledes med Hensynstagen til alle nødvendige Forsigtighedsregler'). Rækkerne 

 fremvistes ved Hjælp af en stor roterende Tromle; Stavelserne var skrevne paa 

 lange Papirstrimler, der kunde udspændes paa Tromlen; de korte Bogstaver var 

 4 cm. høje, saa at Stavelserne bekvemt kunde læses af alle Forsøgspersonerne. 

 Hver Stavelse var synlig i 0,7-5 Sek.; Intervallet mellem de enkelte Gentagelser var 

 3 Sek. Den første Forsøgsdag viste det sig, at ti Gentagelser af Rækken var for 

 stort et Antal. Rækken blev derfor senere kun læst otte Gange, og et Minut efter 

 Gennemlæsningen blev Associationsfastheden undersøgt ved Hjælp af Ordningsme- 

 toden. Hver Forsøgsperson fik en Konvolut, der indeholdt de ti Stavelser, trykte 

 paa smaa Sedler. Stavelserne ordnedes, og Resultatet protokolleredes for hver For- 

 søgsperson. Af Protokollen kunde da senere dels Antallet af rigtige Associationer, 

 dels Antallet af Stavelser, der befandt sig paa rette Plads, sammentælles. Da den 

 første Dags Forsøgsresultater maatte udskydes, har vi i det hele paa denne Maade 

 prøvet 14 Rækker Stavelser. I Tab. 17 er Resultaterne for de syv Forsøgspersoner, 

 A, B, .... G, opførte; O er det hele Antal rigtig ordnede Stavelser, Ass. Antallet af 

 fastholdte Associationer. Tallene for de to Rækker staar i næsten konstante For- 

 hold til hinanden, hvad der ikke er absolut nødvendigt: man kan f. Eks. i en 

 Række paa ti Led have syv rigtige Associationer, medens der ikke findes nogen 

 Stavelse paa rette Plads. Summen O + Ass. giver følgelig det nøjagtigste Udtryk 

 for den opnaaede Associationsfasthed ; denne Størrelse findes ogsaa i Tabellen. 



Additionshastigheden bestemtes ved Hjælp af Kraepelins Regnehefte efter de 

 fortløbende Additioners Metode. Uden at Summerne nedskreves, adderedes Rækker 

 af eencifrede Tal indtil 100; saasnart Summen 100 naaedes eller lige overskredes, 

 satte Forsøgspersonen en Streg og noterede da det sidste Ciffer i Summen; med 

 dette sidste Ciffer begyndtes den nye Addition. Der blev hver Dag adderet nøjagtig 

 i 5 Min. uden Afbrydelse, i det hele 8 Gange. I Tab. 17 er i Rækken Add. Middel- 

 tallene af de i 5 Min. udførte Additioner anførte. 



Bestemmelsen af Reaktionstiden udførte vi paa følgende Maade. Der forelag- 

 des hver Forsøgsperson et Blad Papir, paa hvilket der var tegnet et Kvadrat, hvis 

 Sidelinie var 5 cm.; dette Kvadrat var ved finere Linier delt i 100 smaa Kvadrater. 

 Paa et givet Signal begyndte Forsøgspersonerne saa hurtigt som muligt med Bly- 

 ant at skrive et x i hvert af de smaa Kvadrater. Prøven varede hver Gang nøj- 

 agtig et halvt Minut. Af Antallet af Kryds kan man beregne Middeltiden, som med- 

 gaar til Skrivning af et Kryds; denne Tid t, angiven i Tusindedele Sek., findes i 

 Tab. 17. Da Skrivning af et Kryds tillige med Bevægelsen af Blyanten til næste 



') Lehmann: Psychologisclie Methodik. S. 69 — 70. 



I). K. I). Viilensk. SeUk Ski-,, 7 Ka;Uk<-. nalurvitleiisk. ng ninthein Afd. IV. 2. 25 



