9 211 



fra Overfladen af), og desuden ser man, al naar det lyserøde arterielle Blod endnu 

 varmt bringes under Luftpumpen, saa skummer det og afgiver en stor Mængde 

 Luft^). Mayovv antager, at Luftens Virkning paa Blodet nærmest maa sammen- 

 lignes med en Gæring, thi ogsaa ved andre Gæringer forbruges Spiritus nitro- 

 aëreus. Og herpaa beroer den dyriske Varme, idet Luftens ildnærende Bestanddel 

 forener sig med Blodets brændbare, ligesom Marchasit og lignende Mineraller, naar 

 de i frisk brudt Tilstand udsættes for fugtig Luft, efter kort Tids Forløb udvikle 

 en betydelig Varme ^). Al Varme hidrører overhovedet fra Spiritus nitro-aëreus*), 

 og i det hele mener han at kunne sige, at denne Luftart er det vigtigste af Na- 

 turens Elementer'). 



Naturligvis er der væsentlige Punkter, hvor han ikke kan gjøre Rede for Fæ- 

 nomenerne med sin Theori. At Kulsyre er et Forbrændingsprodukt af Kulstof og 

 kulstofholdige Legemer, opdagedes først af Lavoisier; at et Lys slukkes i en Blan- 

 ding af 8 Rf. Luft og 1 Rf. Kulsyre, først af Cavendish; Plantevæxtens Betydning 

 for Luftens konstante Iltindhold først af Priestley. Mayow forstaaer derfor ikke, 

 at Luften formindskes saa lidt og saa variabelt, naar et Lys brænder eller en Mus 

 aander i et over Vand afspærret Rumfang I^uft, eller hvorledes Atmosfærens Ilt- 

 indhold bestandig fornyes, og indvikler sig derved i uholdbare og besynderlige Hy- 

 potheser. Men bortset herfra, vil man af ovenstaaende Uddrag af hans Skrift have 

 faael et Indtryk af den geniale Sikkerhed, hvormed han forudsaa Iltens Existens; 

 af det glimrende Skarpsyn, hvormed han udviklede dens kemiske og fysiologiske 

 Betydning, og af de for den Tid højst mærkelige Forsøg, hvormed han støttede 

 sine Anskuelser. 



Imidlertid synes Mayow's Arbejder ikke at have vakt større Opmærksomhed 

 hos hans Samtidige. Det er meget faa, som slutte sig til hans Anskuelser. En af 

 de bekjendteste er den berømte Læge Tu. Willis"), som i Overensstemmelse med 

 Mayow erklærede, at Luften indeholdt et „pabulum nitrosum", der var nødvendigt 

 til enhver F'orbrænding '), og at det var fra dette, at Blodets Varme og røde Farve 

 hidrørte**). Boyle nævner, saa vidt mig bekjendl, intet Steds Mayow's Navn. Dog 



') liteniiii sanj^iiinis veno.si, in vase excepti, superficies summa, quæ aeri e,\posita est, cüloiem cocci- 

 neum floriclumque acqiiirit; cum tarnen sanguis iste in fundo vasis sub colore atropurpureo apparetS. 131. 



-) Si sanguis arteriosus, adliuc incalescens, in loco aere vacuo positus fuerit, idem mirum in modum 

 expandetur, & in bullulas penc inlinitas elevabitur S. 132. 



^) Quemadmodum sanguinis fermentationem, ita etiam illius Incalesccntiam à particulis nitro- 

 aercis cum particulis cruoris salino-sulphureis exæstuantibus, oriri existimo. Etenim si ... . Marclia- 

 sitæ vitriolicæ idque genus aliæ recéns effossæ, aeri liumido exponantur, eædem brevi ;cstum calorem- 

 que intensuni concipient: in quantum sc. particulæ aereæ cum particulis minene salino-sulphureis 

 congressæ, elTervescentiam insignem excitant .... Quanto ergo major sanguinis æstus fervorque erit, 

 qui particulis salino-sulphureis rite evectis abundat; quibus particulæ nitro-aereæ confertim, & quoad 

 minima, pulmonum ministerio admiscentur? S. 133—34. 



*) Calorem qucmcunque à particulis iisdem .... dependere, S. 55. 



'■') Inter principia rerum naturalium principcm locum obtinct Spiritus nitro-aereus, S. 41. 



") Exercitatii) phys. med. de sanguinis inealentia sive acceusione. Lugd. Bat. 1671. 



') Pabulum nitrosum, propter cujusvis rei inceiulium necessario requisitum, ab aëre suppeditur. 



*J Licet durus videatur sermo sanguinem accendi, attamen cum nulli præterea possumus, quid 



[). K. D. Viileiisk Selsk. Skr., 7. Hække, naluiviilensk. og iiKillieiii, Afd. IV. 3. 28 



