212 10 



sigter han utvivlsomt til ham, naar han udtaler, at der i Luften maa findes el ube- 

 kjendt Noget, som er nødvendigt til Liv og Forbrænding, uden at dog den reste- 

 rende Lufts Elasticitet formindskes ved disse Processer'). Han har Sympathi med 

 den Anskuelse, at dette Stof er salpeteragtigt, men føler sig ingenlunde overbevist 

 derom, fordi de, som forfægte denne Mening, aldeles ikke ved Forsøg har godt- 

 gjort, at der findes et saadant Oygtigt Salpeler i Luften ä). 



Man maa indrømme, at del er besynderligt, at Mayovv ikke har prøvet, hvor- 

 ledes Salpeter, som jo efter hans Theori skulde indeholde en saa rigelig Mængde 

 Spiritus nitro-aëreus, forholdt sig ved Ophedning. Men han synes at have anset 

 det for afgjort, at det ved tør Destillation gav Salpetersyre i Forlaget, medens Al- 

 kali blev tilbage i Retorten''). Al Forholdet er et helt andet, viste Ole Borch. Skjønt 

 delle aldrig før er fremdraget, er han i Virkeligheden den, som først har isoleret 

 Ilten, netop ved Ophedning af Salpeter, om han end ikke forstod at opsamle den. 



I en Afhandling fra 1678: „Nitrum non inflammari ') udtaler Borch den 

 samme Anskuelse som Mayow, al Salpeter i sig selv ikke er brændbart. Kasles 

 det paa glødende Kul, saa sker vel en livlig Forbrænding, dog ikke fordi Salpeteret 

 tændes, men fordi det virker som en Blæsebælg '), hvad noksom ses af, at naar 

 man kaster et mindre Stykke Kul i en glødende Digel med smeltet Salpeter, saa 

 kastes det ud igjen med stor Kraft. Bouch betragter derfor Salpeter som et Salt, 

 der indeholder en Luftart''), eller som en spændt Blæsebælg, der ved Ildens Magt 

 pludselig aabnes og spreder sin Blæst til alle Sider. Hvor nær Borch her er ved 

 at indse Salpeterets sande Virkning ved Forbrændingen, er klart, men af det føl- 

 gende fremgaaer, at han endogsaa har isoleret den Luft, som fremkaldte Blæsten. 

 Han anfører nemlig, at Sølvsmedene, for at rense meget urent Sølv, bringe det i 

 Form af tynde Plader sammen med Salpeter i en Digel og derover anbringe en 

 anden omvendt Digel med et lille Hu! i Bunden, og som kittes til den nederste. 

 Ophedes nu dette Apparat stærkt, saa bryder en kraftig Luftstrøm frem af den 



vetat liuic causæ incalescentiam ejus adtribuere .... mutatio [ab atropurpureo] in coccineum ibidem 

 loci incipit, ubi sanguis aëris accessu nia.xime potitur. 



') Suspicion about tlie hidden qualities of tlie air. 1()74 (Works Ed, 1744, 3, 467): And this un- 

 destroyed springness of the air seems to make the necessity of fresh air to the life of hot animals .... 

 suggest a great suspicion of some vital substance, if I may so call it, dilfused through the air, whether 

 it be a volatile nitre, or (rather) some yet anonimous substance, sj'dereal or subterraneal, but not im- 

 probable of kin to that, which I lately noted to be so necessary to the maintenance of other liâmes. 



-) The general history of the air, udgivet 1692 eîter Boyle's Dad (Works. Ed. 1744, 5, 117): But 

 though 1 agree with them, in thinking, that the air is in many places impregnated with cori)uscles of 

 a nitrous nature, yet 1 confess 1 have not been hitherto convinced of all, that is wont to be delivered 

 about the plenty and quality of the nitre in the air: for 1 have not found, that those, that build so 

 much upon this volatile nitre, have made out by any competent experiment, that there is such a 

 volatile nitre abounding in the air. 



') Si nitri Analysis per destillationem instituatur, .Spiritus Acidus in receptaculum prodibit, rc- 

 licto in retorto Nitro Fixo, Sali Alkali simillimo. Tractatus quinque&c. S. 2. Sml. ogsaa og især S. 206. 



*) Th. Bauthülini: Acta medica 5, 213—216. 



'') Qvia follis vicem sustinet. 



") Salem intinitis llabelliferis particulis prægnantem. 



