o 



11 213 



snevre Aabning og kan iiaa flere F^ods Møjde '). Vel brænder den ofte, men del 

 hidrører fra brændbare Urenheder, og del hele har meget mere Karakler af en vold- 

 som Lufludvikling end af en Flamme-). Og er der kun Salpeler i Diglen, frem- 

 kommer der kun Luft, men ingen Flamme'). Bohch har ogsaa ophedet Salpeler 

 meget stærkt i en Retort og fundet, at den Luft, der saaledes udvikledes, ikke var 

 brændbar'). Han er ailsaa den første, som har visl, al Salpeter ved Glødning af- 

 giver en slor Mamgde Luft, som er ildnærende, men ikke brændbar. Men som 

 sædvanligt, vil han ikke indlade sig paa Iheoreliske Spekulationer, som gaa udover 

 hvad selve Forsøget har visl, og navnlig ikke afgjøre, om denne Luft er almindelig 

 Luft eller en særegen Luftart-'), hvorved han mulig netop sigter til Mavow's Spiri- 

 tus nitro-acreus. 



Men Borch forstod som sagt ikke al opsamle den Luft, han fik ved Glødning 

 af Salpeler. At opsamle Luftarter over Vand eller Kvægsølv blev først senere op- 

 fundet, det første 1727 af Hales"), del sidste 1766 af Cavenoish '). Hales under- 

 kastede en Mængde organiske og uorganisl^e Stoller en tør Destillation og opsamlede 

 de derved udviklede Luftarter over Vand, men han ansaa alle disse, som i Virkelig- 

 heden for den langt overvejende Del var Blandinger af højst forskjellig Art, for at 

 være atmosfærisk Luft med forskjellige Indblandinger. Imidlertid er han den første, 

 som har opsamlet den ved Glødning af Salpeter udviklede Ilt. Ved Ophedning af 

 en Blanding af Benaske med 211 grains Salpeter lik han 90 cubick inches Luft**). 

 Da nu 1 engelsk grain = 0,065 g. og 1 cubick inche = 16,386 cm.-\ gav 



13,72 g. Salpeter ham: 1474,7 cm.-' Ilt, 



niaalt ved almindelig Temperatur over Vand. Efter Ligningen: 



KNO 3 = KNO, + 0, 



som dog ikke er ganske nøjagtig, idet der efter J. Lang'-') altid forbliver noget Sal- 

 peter udekomponeret, skal 13,72 g. Salpeter give 1520,7 cm.' tør Ilt ved O'' og et 

 Kvægsølvtryk af 760 mm. Hvis Benasken har været fri for Kiselsyre, kan den 

 næppe have paavirket Resultatet, og det er sandsynligt, da Illmængden ellers vilde 

 være bleven stærkt formindsket. Kulsyre kan den maalte Luft næppe have inde- 

 holdt, da Hales, for han maalte sine Luftarter, lod dem staa et eller flere Døgn 

 hen over Vand. Hales har altsaa virkelig ved Glødning af Salpeler faaet udviklel 



') Ad aliqvot pedes in altum assurgit. 



') In liâc opeiatione multo plus flatuum violentissiniorum qvam flamma erumpit. 



^) In flamniam non abeat, solo nitro ibi præsente. 



*) Hine particulæ ignis in nitium retorto vitreo contentnm ab arena valide calenlc inipnlsa', nihil 

 accendunt, scd si nitro illi aliqvid sulphuris miscueris, accendunt & qvidem alacriter. 



^) Utrum autem partes illæ flatuum generatrices constant ex intercepto inter laminulas aërc, an 

 e.\ ajiter atque aliter figuratis corpusculis, ii ulterius despiciant, qvibus otium et volupe. 



") Veget. Stat. 2. Ed. 1731, 1, Chap. VI. 



') Phil. Trans. 176(), 161. 



») Veget. Stat. 1, i»:i. 



'■') Pogg. Ann. llfS, 282 (18r,2). 



28- 



