27 229 



Saa vidt, men heller ikke videre, var Pkiestlev kommet i sine Forsøg med 

 Ilt, da han i Oct. 1774 ledsagede Lord Siielhuune til Paris. Han var her i Selskab 

 hos Lavoisier sammen med Le Rov, Macquer og liere franske Kemikei-e og for- 

 talte da ved Bordet'), at der var en Luftart, hvori et Lys brændte meget bedre 

 end i almindelig Luft, men at han endnu ikke havde givet den Navn. Herover ud- 

 trykte hele Selskabet, og ikke mindst Hr. og Fru Lavoisier, stor Overraskelse. Han 

 fortalte dem, at han havde faaet den af Præcij>itatum per se og af Monie. 



Det tør vistnok siges, at del ikke har været den Omstændighed, at der var 

 en Luftart, hvori et Lys brændte bedre end i almindelig Luft, som fremkaldte La- 

 voisier's Overraskelse. Thi at Priestiæy allerede 1773 havde fremstillet Kvælstof- 

 forilte, som jo netop viste delte Forhold, var ham vel bekjendt, hvad bl. a. ses af 

 hans Laboratorieoptegnelser^). Overraskelsen hidrørte sikkert fra, al en Luftart 

 med disse Egenskaber kunde frigjøres ved Ophedning af den røde Kvægsølvkalk, 

 at det m. a. O. var Bayen's fluide élastique, som viste dette mærkelige Forhold. 

 Det synes da aldeles utroligt, at dette ikke skulde være blevet fremhævet i et Sel- 

 skab af franske Kemikere, og at Bayen's Forsøg ikke herved skulde være komne 

 til Priestley's Kundskab^). I Virkeligheden er jo nemlig Forholdet dette: Bayen 

 fremstiller Ilten før April 1774, påaviser, at del er den, som omdanner Kvægsølv 

 lil rød Kvægsølvkalk, hvoraf den udgjør en væsentlig Bestanddel, indser Vigtig- 

 heden heraf, idet han paa Basis af disse Forsøg forkaster hele Flogistontheorien. 

 Priestley fremstiller Ilten ad selv samme Vej 4 Maaneder senere og finder, at et 

 Lys brænder meget klarere deri end i almindelig Luft, men da han 2—3 Maaneder 

 efter er i Paris, ved han efter eget Sigende endnu slet ikke, hvad han egentlig 

 havde opdaget; han antog, at det var en lignende Luftart som Kvælstofforilte, hvori 

 et Lys vel kunde brænde med stor Flamme, men som alligevel var hojst skadelig'). 

 Først efter sin Hjemkomst fra Paris, først 19. Nov., finder han, at der er den F^or- 

 skjel mellem KvælstofTorilte og Ilt, at denne ikke som den førstnannte ved Ryst- 

 ning med Vand taber Evnen lil al nære F'orbrændingen. Men skjønt han ikke 

 betvivlede, al Luften af Mercurius calcinatus lod sig aande efter Rystning med 



1) Efter han.s egen Beretning i hans sidste Skrift : Tlie doctrine of Phlogiston etabhshed etc 1800. 

 Hans Ytringer om Scenen i I^aris ere ordret gjcngivne i Korr s Gescli. d. Cli. 8, 206. Anni. 



-) Révol. chiin. S. 265. 



■■') Det er i alt Fald paafaldende, at han netop m. H. t. Opdagelsen af deflogisticcret Luft linder 

 Anledning til at forsikre, at han ikke er sig bevidst, at hans Forsøg herover ere fremkaldte ved nogen- 

 somhelst Foranledning fra anden Side: „I am not conscious to myself of having concealed the least 

 hint tliat was suggested to me by any person whatever, any kind of assistance that has been given me, 

 or anj' views or hypotheses by which the experiments were directed, whether they were verified by the 

 result, or not". Fortalen til Exp. a. Obs. 'i, IX- X. 



*) At the same time (mens han var i I'arisI 1 had no suspicion that the air which I had got from 

 the mercurius calcinatus was even wholesome, so far was I from knowing what it was that 1 had re- 

 ally found; taking it for granted, that it was nothing more than such kind of air as I bad brought 

 nitrous air to be by the processes above mentioned (d. e. ved at lade den paavirkes af .lern eller Svovl- 

 lever) ; and in this air 1 have observed that a candle would burn sometimes quite naturally, and some- 

 times with a beautiful enlarged (lame, and yet remain perfectly noxious. Exp. a. Obs. 2, 37. 



.■io- 



