232 30 



mindst ved de Forandringer, han hur foretaget i Afhandlingen, da den 1778 blev 

 Irykl i Hist. de l'Acad. for 1775. I det følgende sætter jeg disse P'orandringer i 

 kantet Parenthes. 



Det, der forener sig med Metallerne ved deres Kalcination, „n'est ni une des 

 parties constituantes de l'air, ni un acide particulier répandu dans l'alinosphère, 

 c'est l'air lui-même, en entier, sans altération, sans décomposition" [n'est autre 

 chose que la portion de l'air la plus salubre et la plus pure]. 



Bemærkningen om, at Luften af Merc. præc. per se formindskes ligesom al- 

 mindelig Luft ved Tilsætning af '/;i Rumfang Kvælstoflveille, er helt udeladt 

 i Afhandlingen af 1778. 



Hvis alle Metalkalke kunde reduceres uden Tilsætning ligesom Mere. præc. 

 per se, vilde de alle give „de l'air commun" |de l'air éminemment réspiral)le|. 



Den Luft, som findes i fast Form i Salpeler, er „de l'air commun, de l'air at- 

 mosphérique" [la portion réspirable de l'air de l'atmosphère]. 



Ved Krudtets Detonation sker der en Omdannelse „de l'air commun en air 

 fixe" [l'air fixe est le résultat de la combinaison de la partie éminemment réspi- 

 rable de l'air avec le charbon]. 



Ovenfor (S. 228) har jeg paavist, hvor usikre Priestley's Forestillinger om Il- 

 ten vare lige til 1. Marts 1775. Men fra denne Dag begynder han at undersøge den 

 nøjere. Han finder, at den ligesaa godt som almindelig Luft formindskes af '/-Rf. 

 Kvælstoftveille under Dannelse af røde Dampe, som absorberedes af Vand. Men 

 saa overbevist var han om, at ingen Luft kunde være bedre end almindelig atmos- 

 færisk Luft'), at det kun var, fordi han tilfældigvis havde et tændt Lys staaende, 

 at han prøvede, om et Lys kunde brænde i det resterende Luftrumfang, og til sin 

 store Forbavselse fandt, at det ikke blot bræ>ndte deri, men brændte bedre end i 

 almindelig Luft. Men endnu betragter han dog delte som noget mere tilfældigt (ad- 

 ventitious), og selv da han d. 8. Marts for første Gang lod en Mus aande i et Glas 

 med Ilt og fandt, al den levede dobbelt saa længe deri som i almindelig Luft, var 

 han ikke sikker paa, at Ilten var bedre (any better) end denne. Thi Forsøg med 

 med Mus vare meget usikre. Nu begynder han dog al faa en Anelse om, at den 

 mulig kunde være bedre, og overbeviser sig endelig ved Kvælstoftveilteprøven om, 

 at den nye Luftart maatte være mindst 4 til 5 Gange saa god som almindelig Luft. 

 Han kalder den nu deflogisticerel Luf t-), fordi den aabenbart indeholder langt 

 mindre Flogiston end almindelig Luft, idet den kunde optage langt mere Flogiston 

 af Kvælstoftveille, og han meddeler nu en stor Mængde vigtige Oplysninger om den 

 deflogislicerede Luft. Han finder Kvælstof mindre. Ilten mere vægtfyldig end al- 

 mindelig Luft-) i Forholdet 0,98: 1 ; 1,02 (det rigtige er 0,97: 1 : 1,105). Han finder, 

 om end Sagen er ham uklar, at Ilt er lettere opløselig i Vand end almindelig Luft^); 



') Fully possessed by the notion of there being no air better that common air". Exp. a. Obs. 2, 41. 



■'} lb. 49. 



») lb. 94. 



*) lb. 96-97. 



