﻿Uü ' 14 



De Steder, hvor det nyere Kridts Stenarter have været tilgængelige, og hvor 

 jeg har gjort Indsamlinger, ere følgende. 



1. Stevns Klint. Stenarten er Bryozokalk (Limsten) med rigelige Calcitaf- 

 sætninger og i Reglen deformerede Forsteninger. Faunalislen udmærker sig ved 

 Mangelen af Terebratiila lens, ved Tilstedeværelsen af Crania tnberculata i Varieteten 

 transversa og Rhynchonella incurva i Varieteten faxensis. 



2. Kagstrup Kalkværk c. 1 Mil Nord for Køge. Kalken er her meget 

 haard med kun faa og smaa blødere Lag. Kalken er i Reglen stærkt forandret ved 

 Calcitudfældninger, men ligner faunistisk ganske Kalken (Limstenen) fra Stevns 

 Klint. Bryozoerne ere calcitudfyldte, Echiniderne stærkt krystalbelagte, og Brachio- 

 poderne, navnlig Terebratlerne stærkt opløste, saa man i Reglen kun finder den 

 mere modstandsdygtige bagerste Del af Dyret. 



Af Faunalisten fremhæves Mangelen af Terebratula lens, samt Tilstedeværelsen 

 af Crania tnberculata i Varieteten transversa og Rhynchonella incurva i Varieteten 

 faxensis. 



3. Saltholmens Kalkbunker ved de nedlagte Kalkgrave. Kalken er nu 

 meget medtaget og Forvitringen har i de forløbne Aar hensmuldret det meste af 

 de blødere Kalkstene; de haarde Stenarters Fossiler ere vanskelige at præparere og 

 bestemme. Desuden ved man nu ikke mere til hvilke Lag i Bruddene de enkelte 

 Forsteninger høre, og da jeg ved et Par Besøg paa Stedet en Gang fandt en Astylo- 

 spongia sp. hjemmehørende i Silur og en anden Gang fandt en humilités sp., som 

 ellers ikke kjendes fra det nyere Kridt, er jeg bleven betænkelig ved at henregne 

 alt, hvad der findes i disse Bunker, til Sallholmskalken. 



Af Faunalisten fremhæves Fundet af Terebratula lens, Crania tnberculata i 

 Varieteten transversa og Overgangsformer til den typiske Crania tnberculata, samt 

 Rhynchonella incurva i sin typiske Form. 



4. Frederiksholms Teglværker ved Kjøbenhavn (Enghavevej). Her aab- 

 nedes i November 1905 et nyt Brud umiddelbart indenfor Dæmningen mod Kalve- 

 bodstrand. Det førtes ned i 24 Fods Dybde gjennem typiske Lag af Saltholmskalk 

 og Flint, samt gjennem de 2 af Rørdam omtalte Lerlag. I Bunden af Bruddet 

 fandtes Lag af en ret blød Kalksten, hvorfra de fleste af Forsteningerne fra denne 

 Lokalitet stamme. Bruddet var desværre kun tilgængeligt i kort Tid og har ikke 

 været tørlagt siden December 1906. 



Af Faunalisten fremhæves Fundet af Terebratula lens. Crania tuberculala i 

 Varieteten transversa, samt Overgangsformer til den typiske Crania tnberculata. 



5. Thor stunde Fattiggaard ved Høje Taastrup. Kalkens Overflade er 

 blottet i en aaben Grav af ringe Dybde. Kalken er, som omtalt hos Rørdam, 

 meget stærkt flintholdig med en karakteristisk svampet Flint. Selve Kalken er 

 meget blød, smuldrende. Baade Kalk og Flint er stærkt knuste, saa det er sjældent 

 at finde hele Exemplarer af større Forsteninger. Kalken er, som Rørdam nævner. 

 Bryozokalk, med velbevarede, ikke calcitudfyldte Bryozoer. 



