﻿Danien 



Ynsrc Danien 



Ældre Danien 



17 143 



Som man ser af Listen, er der en lydelig Forskjel i Faunaen fra den ældste 

 Bryozokalk (Limslenen: Stevns og Kagstrup) paa den ene Side og Saltholmskalken 

 (Sallholmen, Frederiksholm), den yngre Bryozokalk (Thorslunde, Herfølge) og Crania- 

 kalken (Herfølge) paa den anden Side, saaledes, at det er muligt herefter at dele 

 Danien i 2 Dele, en yngre, karakteriseret ved Terehratula lens Nilsson, og en ældre 

 Del uden Terehratula lens, men med Terehratula fallax Lndgr. var. faxensis Posselt. 



De to valgte Forsteninger høre til de hyppigste, hvor de forekomme, og ere 

 let kjendelige, selv i Brudstykker. 



Man kan herefter opstille følgende Aldersliste: 



Craniakalken (Herfølge) m. Terehratula lens og Crania tuher- 



culata. 

 Yngre Bryozokalk (Thorslunde, Herfølge) m. Terehratula lens. 

 Saltholmskalk (Saltholmen, Frederiksholm), Coccolithkalk 

 m. Terebr. lens. 

 (Ældre Bryozokalk (Limsten: Stevns, Kagstrup) m. Terehr. 

 \ fallax var. faxensis. 



Overføres disse Betragtninger til det jyske Danien, finder man ogsaa her den 

 samme Tvedeling ', idet man intetsteds i den jyske Limsten finder Terehratula lens, 

 men derimod overalt Terehr. fallax var. faxensis; i de øvrige Lag, Blegekridtet og 

 Saltholmskalken, findes Terehratula lens. Yngre Bryozokalk og Craniakalk er endnu 

 ikke fundne nogetsteds i Jylland. 



Delte Resultat bekræftes ogsaa ved andre Forsteninger end Brachiopoder. Saa- 

 ledes finder man hyppigt i Limslenen paa Stevns og ved Kagstrup Echiniden: 

 Brissopneustes danicus Schlüter, medens man i Saltholmskalken (Frederiksholm) og 

 Bryozokalken ved Herfølge, ligesom i Craniakalken sammesteds finder den afløst 

 af Formen Brissopneustes suecicus Schlüter, der staar den førstnævnte meget nær. 



Endelig har man et godt Holdepunkt i en Række Cidaris-Pigge af en Art, der 

 i Herfølge har faaet Navnet Tylocidaris vexilifera Schlüter. Det er korlstilkede 

 kugleformede Pigge, let kjendelige og oftest meget talrigt tilstede, hvor de findes. 

 I Limstenen ved Stevns er de i Reglen kuglerunde, besatte med talrige smaa Gra- 

 nulationer. Disse samle sig ofte, især ud mod Toppen af Piggen i længdeløbende 

 Rækker. I Pigge fra Kagstrup er disse Rækker almindeligere og noget mere 

 fremtrædende. 1 Piggene fra Saltholmen er Kornene rækkevis sammenflydende, 

 saa der dannes smaa Kamme, der i Toppen af Piggen ofte staa frem som smaa 

 vingeformede (Jdbredninger. Endelig har man fra Herfølge, baade fra Bryozokalk 

 og Craniakalk de store, almindelige, stærkt vingede Exemplarer. 



' 1899 udtaler Grönwall: Nogle Smaanotitser om Jyllands Kridt (Medd. d. g. F. Nr. 5), at nogle af 

 ham undersøgte Limstensbrud udmærke .sig ved at mangle Terehratula lens og Ananchyles siilcatiis og 

 ved at besidde en Rhynchonella sp. (faxensis Posselt?), Terehratula fallax og Ostrea vesiculuris. 



- Mit Materiale er saaledes : Brissopneustes danic.. Stevns ældre Bryozokalk : 23 Expl., Kagstrup : 

 4 Expl.; Brissopneustes suecic. Saltholmskalk, Frederiksholm: 6 Expl.; Yngre IJryozokalk, Herfølge: 

 12 E.\pl. 



D. K. D. Vidensk. Selsk. Skr.. 7. Ra?like, naturvidensk. og malhem. Afd. VI, 4. 19 



