﻿33 159 



Fra Skrivekridt og Danien. 



A. Overfladen glat, dog undertiden faatallige Folder ved Randen lili. incurva 



B. Hele Overfladen ribbet: 



I. Formen nærmest kuglerund, sinus skævtliggende Rh. flustracea 



II. Formen nærmest femkantet: 



a. Talrige, tydelige, i Reglen udelte Ribber Rh. plicatiUs 



b. Ribberne tydeligt ved Forranden, i hvis Nærhed 



de antidichotomere Rh. rétracta 



c. Ribberne kun synlige ved Loup. Ved Forranden 



enkelte Folder Rh. liinbata 



IV. Terebratulina d'ORBiGNv 1847. 

 20. Terebratulina striata Wahlenberg. 



Tab. I, Fig. 28—32. 



Terebratuliles chrysalis, 1813. Schlotheim: Miner. Tasclienbuch. Pag. 113. 



Anomites striatiis, 1821. Wahlknbehg: Acta Nov. Reg. Scient. Soc. Ups. I5d. VIII. Pag. 21. 



Tcrebratula chrysalis og striatula, 1842. Hacenow: Rüg. Kreideverst. Pag. 538. 



T. strialula, 1851. Puggaard: Moens Geologie. Pag. 85. 



T. striata (pro parte), 1852. Davidson: Brit. Foss. Brach. Bd. 2. Pag. 35; Tab. 2, Fig. 18—21, 25—28. 



T. striatula. 1866. Fischeb-Benzon : Alter des Faxekalkes. Pag. 17. 



T. chrysalis, 1866. Schloenbach : Krit. Studien Kreidebrachiop. (Palaeontographica. Bd. 13). Pag. 277; 



Tab. 38, Fig. 3-4. 

 T. chrysalis, 1872—75. Geinitz: Eibthalgebirge (Palaeontographica. Bd. 20). I. Tab. 36, Fig. 41. II. Tab. 7, 



Fig. 16-17. 

 T. chrysallis, 1879. v. Hanstein: Brach, von Ciply. Pag. 26. 



T. striata, 1885. Lundgren: Brach, i Sveriges Kritsystem. Pag. 46; Tab. 2, Fig. 16 — 17. 

 T. — 1894. Posselt: Brach, i den danske Kridtform. Pag. 32. 



Arten er en af de almindeligste Brachiopoder i det danske Kridt og findes 

 saavel i ældre og yngre Senon som i Danien. I alle Lagene findes Formen stria- 

 tula, Mantell og den lille clirysallis, Schlotheim, der nærmest maa opfattes som 

 Ungdomsstadiet til striatula, idet man undertiden ser en striatula, hvis ældste 

 Skalparti (ved Bagenden) tydeligt ses at have været en chrysallis, idet Ribberne ere 

 grovere og stærkere kornede. Ved en Tilvæxtlinje bliver Ribberne pludseligt tal- 

 rigere og ganske fintkornede. 



I Danien findes kun disse 2 Former, hvorfor man nødsages til at betragte 

 den anden i Skrivekridtet forekommende Smaaform , locellus (Faujasi) som en 

 særlig Art. 



Foi-men er afrundet tresidet, rostrum er kun lille, ret stærkt bøjet, saa fora- 

 men kommer til at ligge i Skallens Plan. Deltidiet lille, discret. Undertiden findes 

 paa begge Skaller en svagere Fure, hvortil svarer en mindre Indbugtning i For- 

 randens Midte, men i de fleste Tilfælde er Randen hel. 



Overfladen er dækket med meget talrige Ribber, der ikke tiltage i Tykkelse 

 udimod Randen, men hvis Antal voxer ved Indskud af nye Ribber. 



I). K. I). Vidensk. Selsk. Skr., 7. Række, naturvidensk. ujj niathcm. Afd. VI. 4. 21 



