﻿166 40 



lunde, 3 Expl.; Herfølge, 31 Expl. (+29): Craniakalk: Herfølge, 33 Expl. 

 (+47); Kbhvns. Havn, 1 E:xpl. 



32. Terebratula fallax Lundgren. 



Tab. II, Fig. 89—95. 

 Terebratula semiglobosa, 1827. Nilsson: Petrif. suecana. Pag. 33. 



— biplicala, 18()3. Lundgken: Saltholmskalkeiis geol. Förh. Pag. 25. 



— — 186(). Fischeh-Benzon: Alter des Faxekalkes. Pag. 18. 



— Dutempleana, 1867. Lundgren: Pal. lagtt. öfver Faxekalken. Pag. 22. 



— obesa, 1870. Schlüter: Neues Jahrbuch. Pag. 959. 



— fallax, 1885. Lundgren: Brach, i Sveriges Kritsyst. Pag. 53; Tab. 3, Fig. 1-3. 



— — 1894. Posselt: Brach, i den danske Kridtformation. Pag. 41. 



— faxensis, 1894. Po.sselt: Brach, i den danske Kridtforniation. Pag. 43. 



— fallax, 1896. Grönwall: Kritblock från sydöstra Skaane. Geol. Foren, i Stockh. Förh. Bd. 18. 



Pag. 181. 



T. fallax er en af de faa Bracliiopoder, som findes i alle det nyere Kridts 

 I^agserier og Stenarier, ligefra Limstenen paa Stevns til Craniakalken. Dog er der 

 nogen Variation, idet Posselts Form T. faxensis er fremherskende i Limstenen, 

 baade i den sjællandske og den jyske, medens den typiske (Lundgrens) Form findes 

 i Saltholmskalken, Bryozokalken ved Thorslunde og Herfølge samt i Craniakalken. 



Formen er, som Lundgren og Posselt beskriver det, meget variabel, navnlig 

 hvad sinus's Dybde og Størrelse angaar. Biplicatur kan endogsaa helt mangle, saa 

 Forranden bliver ganske lige. 



Foramen er altid forholdsvis stort, er som Regel cirkelrundt, men kan ogsaa 

 have sin Forrand udtrukket til en tudformet Læbe. 



Rostrum er ret stærkt bøjet, saaledes at Foramens Forrand kommer til at 

 ligge opad Dorsalskallen, skjulende Deltidiet. 



Laasdelene ere betydeligt svagere udviklede end hos T. lens og T. carnea. 

 Ventralskallens Ledlappe ere smaa og svage; svarende hertil er Dorsalskallens Led- 

 grube lille og dens Begrænsningsplade kun svag. Muskeltilhæftningsknuden mellem 

 Ledgruberne er lille, trekantet og kun ganske svagt fremspringende. Det er saa- 

 ledes meget let at skjelne T. fallax fra T. lens, selvom man kun har Brudstykker, 

 naar blot Laasdele forefindes. 



Grunden til, at det er nødvendigt at opgive Posselts Tereb. faxensis som Art, 

 er, at de Kjendetegn, Posselt anfører som karakteristiske for Arten, vise sig at være 

 ganske illusoriske. 



For det første angiver Posselt, at T. faxensis har en lige Forrand uden Bipli- 

 catur, men denne er, som allerede nævnt, meget variabel og blandt typiske T. fal- 

 lax trætter man jævnlig Former uden Foldning. For det andel angives den læbe- 

 formet forlængede Forrand af Foramen som karakteristisk for T. faxensis, men denne 

 Form viser sig at være ligesaa almindelig hos Exemplarer med sinus. 



Det er endog vanskeligt al opretholde T. faxensis som Varietet, da den ikke 

 betegner nogen særlig Gruppe indenfor Arten, men kun et tilfældigt Sammentræf af 

 de 2 Karakterer, men, da der er nogen Forskjel paa Exemplarerne fra den ældre 



