﻿43 169 



Begge Skallerne er stærkt hva^lvede. Del, der udmærker Arten, er en stor mesial 

 Fold paa den dorsale Skal, begrænset af ret skarpe Furer, hvorved Skallen deles 

 i 3 hvælvede Partier, af hvilke det midterste er det mindste. Svarende hertil har 

 Ventralskallen en mesial, bred Fure, som kan følges til Spidsen af Rostrum. Af 

 Ribber tælles c. 25, hvoraf 10 i hvert Sidefelt, 5 i Midterpartiet. Rostrum er ret 

 stærkt bøjet. Foramen temmelig lille. Area og Deltidium i samme Plan, begrænset 

 af skarpe Kanter mod Ryggen af Skallen. 



PossELT henfører til denne Art 7 — 8 Individer fra det danske Kridt, alle mere 

 eller mindre afvigende fra det beskrevne. 



Der findes nu ialt 16 Exemplarer, som maaske kan henføres hertil, men det 

 eneste Fællestræk for dem er den mesiale Fold paa Dorsalskallen og den tilsva- 

 rende Fure paa Ventralskallen. løvrigt er de meget forskjellige. Ribbeantallet er 

 altid større end 25, alle Individerne have mellem 30 og 40 Ribber. Furerne, der 

 begrænse Dorsalskallens Fold, kan være mindre fremtrædende, saa Tredelingen paa 

 et enkelt Exemplar er mindre tydelig. Den omtalte Hvælving af Dorsalskallen er 

 hos det samme Individ næsten forsvunden. 



Hos nogle Individer er Rostrum kun meget lidt krummet og temmelig kort, 

 Area er da ikke skarpt begrænset udadtil, men gaar jævnt over i Afrundingen af 

 Rostrum. Foramen kan være større end omtalt. Da jeg kun raader over saa faa 

 Individer, med saa mange Forskjelligheder, men dog enkelte Fællestræk, har jeg 

 ikke villet opstille nye Arter, hvad man nok kunde fristes til paa Grund af Materi- 

 alets Forskjellighed. 



Nogle af Formerne minde i høj Grad om Davidsons T. Menardi, navnlig 

 Tab. III Fig. 34— 36, men denne Art kjendes ellers kun fra meget ældre Lag(Neocom). 



Paa Tavle II afbildes 3 af de mest divergerende Exemplarer, alle tagne i 

 Stevns Klint, samt Begyndelsen til et Brachialapparat, ligeledes stammende fra Stevns. 



Størrelse af det største afbildede Exemplar: Længde 12 mm; Bredde 13 mm. 



Forekomst: Skrivekridt: Møen, 2 Expl. ; Stevns, 3 (-j- 6) Expl.; Dania, 1 Expl.; 

 Kastrup, 3 Expl. Cerithiumkalken i Stevns Klint, 1 Expl. 



VII. Trigonosema König 1825. 

 36. Trigonosema pulchelhim Nilsson. 



Tercbraliila pulchella, 1827. Nilsson: Petrif. suecana Pag. 36; Tab. 3, Fig. 14. 



— — 1841. Roemer: Verst, der norddeutschen Kreidegebirg. Pag. 41; Tab. 7, Fig. 11. 



— - 1842. V. Hagenow: Rügensche Kreideverst. Pag. 539. 



— — 1851. Puggaard: Møens Geologie. Pag. 83; Fig. 29— 30. 

 Trigonosema pulchellum, 1885. Lundgren: Brach, i Sveriges Kritsyst. Pag. (il; Tab. II, Fig. 14. 



— — 1894. Posselt: Brach, i den danske Kridtform. Pag. 45; Tab. III, Fig. 14—22. 



Til PossKLTS Beskrivelse er intet at tilføje, kun synes Arten at være meget 

 sjælden i den øverste Del af det danske Skrivekridt, idet det ikke er lykkedes mig 



22* 



