﻿170 44 



at finde et eneste Exemplar paa Stevns Klinl, ligesom Mineralogisk Museum kun 



besidder 2 Exemplarer herfra. 



Forekomst: Skrivekridt: Møen, 36 Expl. (+2); Stevns, 2 Expl. 



VIII. Kingena Davidson 1852. 



37. Kingena lima Defrance. 



Terebralula lima, 1828. Defrance: Diet. d'Hist. nat. Bd. 53. Pag. 156. 



_ _ 1847. d'Orbigny: Pal. franc. terr. crét. Bd. 4. Pag. 98; Tab. 512, Fig. 1-5. 



— Hebertiana, 1847. d'Orbigny: Pal. franc. terr. crét. Bd. 4. Pag. 108; Tab. 594, Fig. 5, 11. 



Kingena lima, 1852. Davidson: Brit. foss. Brach. Bd. 2. Pag. 42; Tab. 4, Fig. 15— 28 og Tab. 5, Fig. 1 — 4. 

 — — 1894. Posselt: Brach, i den danske Kridtformation. Pag. 47. 



Kingena lima er en sjælden Form i det øverste Skrivekridt, den findes ikke i 

 sin fulde Udvikling i Stevns Klint, hvorfra der imidlertid haves en Del millimeter- 

 store Brachiopoder, hvis Skal er tæt besat med Smaaknuder af samme Slags, Da- 

 vidson beskriver som karakteristiske for denne Art. Hos alle disse Smaaindivider 

 er Rostrum kun svagt udviklet og Foramen stort, med et kun meget lille Deltidium. 

 Forekomst: Skrivekridt: Møen, 2 Expl. (+1); Stevns (nogle bittesmaa Indi- 

 vider); Erslev, 1 Expl.; Aalborg, 11 Expl. 



IX. Magas Sowekuy 181(5. 



38. Magas pumilus Sowehby. 



Tab. II, Fig. 106. 



Magas pumilus, 1818. Sowerby: Mineral Conchology. Bd. 2. Tab. 119. 



Terebralula pumila, 1842. v. Hagenow: Riigensche Kreideverst. Pag. 543. 



Magas pumilus, 1847. d'ORBiGNv: Pal. franc. terr. crét. Bd. 4. Pag. 54; Tab. 501, Fig. 1—10. 



Terebralula pumila, 1851. Puggaard: Møens Geologie. Pag. 83. 



Magas pumilus, 1851. Davidson: Brit. foss. Brach. Bd. 2. Pag. 19; Tab. II, Fig. 1-12, 33. 



— — 1866. Schloenbach: Krit. Stud. Kreidebrach. Pag. 296; Tab. 39, Fig. 1—3. 



— — 1885. Lundgren: Brach, i Sveriges Krit.sy.stem. Pag. 63; Tab. 1, Fig. 24. 



— — 1894. Posselt: Brach, i den danske Kridtformation. Pag. 48; Tab. I, Fig. 10 — 11. 



Arten er en af de hyppigste Brachiopoder i Skrivekridtet, varierer ret stærkt 

 med Hensyn til den ydre Form. Nogle Individer have en ganske flad Dorsalskal 

 og en kun lidet krummet Rostrum, saa Deltidiet ses i hele sin Udstrækning, medens 

 andre have begyndende Sinus-Dannelse ved Forranden og stærkt krummet Ro- 

 strum, som fuldstændigt skjuler Deltidiet, men alle ere ganske regelmæssigt, sym- 

 metrisk byggede. Former som Davidsons Tab. II Fig. 6, 7, 8 og 11 kjendes ikke 

 fra det danske Skrivekridt. 



Her afbildes en Dorsalskal med Brachialapparat. 



Forekomst: Skrivekridt: Møen, 76 Expl. (+30); Stevns, 11 Expl. (+214); 

 Fjerritslev, 1 Expl.; Freilev, 1 Expl.; Aalborg, 29 Expl.; Strøjbergs Kridtgrav, 

 1 Expl.; Flødal, 12 Expl.; Dania, 21 Expl. 



