﻿13 191 



c. (50" under Tilsæliiing al' Svovlsyrling, incUil dennes Lngt ikke længere labte sig, 

 og indtil en lille Prøve ikke længere blev grøn med Ammoniak. Derpaa blev der 

 sat 2 "/» Kaliumnitrat til Opløsningen, og Saltet udskiltes nu straks i rigelig 

 Mængde. Næste Dag samledes Krystallerne og behandledes videre, som ovenfor 

 nævnt. 



Forbindelsen var dog endnu ikke ren — den indeholdt en for stor Klor- 

 mængde — ; derfor rensedes den ved Omkrystallisation af varm, fortyndet Vinaand 

 (c. 80 "/(i's) (Opvarmning paa Vandbad, Tilsætning af en Smule Salpetersyre og hurtig 

 Filtration paa Varmvandstragt). Ved Afkøling syntes den vinaandige Opløsning 

 næsten at stivne, Krystallerne vare lysegule, meget store Prismer, som foran nævnt. 



Filtratet fra Raaproduktet af „Nitratet I" maatte antagelig endnu indeholde 

 en betydelig Mængde Stof. Jeg satte derfor mere Klorvand til Opløsningen, indtil 

 den, selv efter nogen Henstand i Isvand, vedblev at lugte af Klorundersyrling. 

 Herved tabte Opløsningen den gule Farve, og efter kort Tids Forløb udkry- 

 stalliserede vel en ikke ubetydelig Mængde af den hvide Forbindelse („Nitrat A") 

 i meget smukke Krystaller; men selv efter et løsere Skøn over Vægten af dette 

 Bundfald maatte der endnu være en meget betydelig Mængde Stof i Opløsningen. 

 Denne gav ogsaa stærk Thallejochinreaktion med Ammoniak og blev brun ved 

 Henstand. 



Jeg tilsatte nu Svovlsyrlingvand, indtil Opløsningen lugtede tydeligt deraf og 

 indtil den ikke længere blev grøn med Ammoniak. Derefter afstumpede jeg Syren 

 med Ammoniakvand, indtil ganske svag sur Reaktion, og herved udskiltes der et 

 stort, krystallinsk, hvidgult Bundfald, som jeg vil kalde „Nitrat II". Krystallerne 

 vare smaa, men saa iøvrigt ud som Nitrat I. Paa Grund af Krystallernes Lidenhed 

 gjorde Saltet under Moderludens Afsugning paa Tragten Indtryk af at være plastisk 

 ligesom Ler. Efter Tørring rensedes Saltet ligesom „Nitrat I" og saa da ud ligesom 

 dette (se ovenfor). 



Med Hensyn til Kvantiteten af de dannede Forbindelser, da udgjorde den 

 samlede Vægt af hvad der blev indvundet af Raaprodukter (forinden Rensning og 

 Omkrystallisation) af 30 grm Kininklorhydrat c. 37 grm, nemlig 16,2 grm af „I", 

 14 grm af „II" og 7 grm af det hvide „Nitrat A". Som det vil fremgaa af det føl- 

 gende, svarer dette Resultat omtrent til det beregnede Udbytte. 



Ganske paa samme Maade som jeg fremstillede dette Nitrat kunde jeg faa 

 Klorhydratet, naar jeg udsaltede med Kogsalt i Stedet for med Kaliumnitrat. I 

 det følgende skal jeg omtale mine Undersøgelser over de her nævnte Forbindelser, 

 idet jeg først skal beskrive Klorhydratet, der bedst egnede sig til Analyse. 



Dihydro-5-Oxy-6-Ketocinchonin(liklori(ldiklorliydrat. 



(CioH2,C/,iV,03.2//C/.2'/2H2 0) 



Som det vil fremgaa af det følgende, maa jeg antage denne Formel for Klor- 

 hydrat I. Jeg fremstillede Saltet (se ovenfor) ved at opløse det afvejede Kininklor- 



