56 ARKIV JÖR ZOOLOGI. BAND 11. N:0 1. 



Markens (och luftens) torrhet förklarar t. ex. fattigdomen 

 på sådana med tunt hudskelett försedda former som kollem- 

 bolerna, hvilka dessutom för sin andning äro i behof af 

 fuktig luft, likasom att nakna arionider och limacider saknas 

 bland molluskerna. 



Men markens torrhet är för djurlifvet icke endast en 

 klimatisk faktor, den är äfven en trofisk. Särskildt gäller 

 detta för de saprofaga djuren. Jordlagret må innehålla hur 

 stor procent mullämnen som helst, är det allt för torrt, är 

 det lika fullt fysiologiskt näringsfattigt. Hvad fuktigheten i 

 detta fall betyder, ser man bland annat af blockskuggloka- 

 lerna, där jordlagret är väsentligt grundare än på månget 

 slags alvaräng, men dock tillåter så humusfordrande djur 

 som daggmaskar att existera, hvilket endast den särskildt 

 frodiga och fuktiga alvarängen annars medgifver. 



Detsamma som om myllan gäller om spillningen; på den 

 torra marken blir den ofta snart så hård och torr, att den 

 trots sin rikedom på läckerheter för skatofagerna likväl blir 

 oätlig för dessa. 



Luftens och markens torrhet gör också tämligen tätt- 

 bevuxna alvarytor under längre perioder af regnbrist för den 

 fytofaga faunan fysiologiskt näringsfattiga. När stäppens och 

 den torra alvarängens växtlighet ligger brunbränd af hög- 

 sommarsolen, blir näringstillgången knapp äfven för ganska 

 polyfaga insekter. Häri ligger säkert en af orsakerna tili 

 alvarfaunans fattigdom på såväl arter som individ. Möjligen 

 ligger häri också förklaringen till den markerade tendens till 

 nanism, som en del alvarinsekter, i synnerhet fjärilar, förete. 

 Möjligen kunna dock nanismens orsaker i vissa fall vara 

 andra, t. ex. en till följd af den höga marktemperaturen allt 

 för starkt påskyndad utveckling. 



Alvarfaunans känslighet för torkan framgår bl. a. af en 

 jämförelse mellan oHka årstider och år. T juni, då ännu 

 högsommarens torrperiod ej inträdt, är insektlifvet både i 

 fråga om arter och individ väsentligt rikare än i juli. Sär- 

 skildt rikt var insektlifvet kring midten af juni 1908, msn så 

 var också sommaren 1907 ovanligt regnrik, medan insektlifvet 

 1912 till följd af den ovanligt torra sommaren 1911 oai den 

 äfven osedvanligt torra försommaren 1912 var ytterst fiittigt. 

 Endast den från den varma, bladlusrika sommarei 1911 

 öfvervintrande generationen af Coccinella, särskildt sep^^^;^- 



