50 



12 



endeslillode. De syslemaliske KaraU lerer, man i saa Henseende har villel danne, 

 synes mig dog ganske ubrugelige. Jeg linder ikke, al Cyslokarpierne i mindsle 

 Maade frembyder nogpt, hvorpaa man kan støtle Arlskarakterer. Ej heller finder 

 jeg, at de Svøbgrene, som altid støtter Cyslokarpierne, kan anvendes i samme Ret- 

 ning. Cyslokarpierne ere hyppigere forekommende hos visse Arter end hos andre 

 og sjældnere end Tetrasporangier og Parasporehobe, hvor saadanne forekomme. 



Antlieridier eller bedre Spermatiemoderceller (Spermogonier) (Fig. I,) da disse 

 Celler ikke findes i formede Dannelser, forekomme paa andre Individer end paa de 

 cystokarpiebærende ; Ceramium Arierne er saaledes tvebo. 



Fig. I. /. Bælte med Spermatiemoderceller (Ger. diaphanum), 2. Spermatiemodereellernes Korbindelse 

 med Barkcellerne. 3. Sammenvoxede Spermatiemoderceller. 4. Spermatiemoderceller sete fra oven 



(3, 3 & i. Ger. Rosenvingii). 



Naar Spermatiemodercellerne skulle dannes, deler Barkens yderste Lag sig 

 stærkt og sædvanligt da ved Delinger vinkelret paa Overfladen. Hver af de 

 herved fremkomne yderste Celler, der altsaa staa vinkelret ud paa Overfladen, 

 danner paa sin Yderside een eller liere Spermatiemoderceller. Disse vokse ud fra 

 de nævnte Celler og afgrænses fra dem ved Væg (Fig. I. 2). Sædvanlig findes 

 disse Celler sammen i smaa Grupper eller større afgrænsede Partier; kun i ganske 

 enkelte Tilfælde har jeg set hele Individer dækkede fra nederst til øverst med dem. 

 Spermatiemodercellerne frembyde vistnok hverken med Hensyn til deres Form eller 

 Udbredelse paa Individerne Arlskarakterer. At Antheridierne saa sjældent blive 



