21 59 



hore til samme Kalegori som de, der er karaklerisliske for (k-r. ArcschoiKjii og Cer. 

 friiticiilosum. Axecellernes Form med Alderen ofte konisk. Haar meget almindeligt 

 til Stede. Farven i ren Tilstand i Retning af det rustrøde. 



Tetrasporer og Parasporer ere de hyppigste Forplantningsorganer og optræde 

 omtrent med lige stor Hyppighed. Tetrasporangierne forekomme oftest kun i een 

 Række. 



Cystokarpier ere sjældne, altid (?) omgivne af Svøbgrene, side- eller endestillede; 

 Antheridier har jeg kun bemærket faa Gange. 



Cer. diaphaniim er en udpræget Littoral- og lavt Vands Form voxende dels 

 paa Alger, dels paa Stene og Bolvæker o. 1. Den træder herved i Modsætning til 

 Cer. strictiim, der altid vil findes paa noget dybere og dybt Vand, noget der taler 

 for, at det er to adskilte Arter, men som dog ikke er noget Bevis derfor, idet jo 

 Cer. strictiim kan være en Form af Cer. diaphaniim tilpasset til dybere Vand. Den 

 forekommer kun sjældent i Vintermaanederne, men har sin Hovedudvikling i Maa- 

 nederne April— Oktober. 



Jeg har fundet det hensigtsmæssigst at skelne mellem 4 vel karakteriserede 

 Former, hvortil kommer en foreløbig mindre bekendt Form (5). 



1. Cer. diaphanum forma typica a; forma typicissima in maribus danicis. (Tab. 1, 



Fig. 2 og 4.) 



Det karakteristiske ved denne Form er dels den rigelige Udvikling af sekun- 

 dære Grene, dels en tydelig Tendens til at danne Hovedstammer i Forgreningen, 

 saaledes at der ofte kommer en Slags fjerformet Grendanuelse frem; endelig er Gren- 

 spidserne sædvanlig stærkt indkrummede. De nedre Bælter vise undertiden Tegn 

 til at ville voxe opefter. Harveys Fig. 193 i Phyc. brit. giver et ret godt Billede 

 af denne Form ; kun skulde Bælterne maaske gøres noget højere og Axecellerne 

 noget kortere. 



Helt typiske er strængt taget kun Exemplarer fra Bm: Rødvig (6005); 

 Faxe Ladeplads (5709); Su: Ellekilde Strand (^Forf.) og Lb: Rosenvold Havn 

 (1735). De øvrige, hvoraf den nordligste er taget i Anholt Havn og den sydligste 

 i Gjedser Havn, (øvrige Lokaliteter er i sydlige Kattegat, Samsøpartiet, Storebælt 

 og Sundet) danne mere eller mindre tj'delig Overgang til forma modi/icata. 



2. Cer. diaphanum forma strictoides. (Tab. 11, Fig. 3, subf. ß.) 



Denne Form slutter sig tæt op til typica, men adskiller sig dels ved sit mere 

 regelmæssigt dikotome strictumagtige Habitus, dels ved ofte at have meget store 

 Bælteafslande (indtil 5 — 6 Gange Bæltehojden) (indtil 700 «). Hos subforma corli- 

 catula er Bælterne forneden meget tydeligt opadvoxende. 



subforma a. 

 Enkelte Steder: Ks: Holbæk (913); Lynæs Havn (2604); Kjerleminde (1461); 

 Sb; Rudkjøbing (1157); Sm: Venegrund (5980) (2—3 Fvn.!!!);Bm: Ostersø ved Møen 

 (Carol. Rosenberg). Formen fra Venegrund er ikke ganske littoral. 



