senere ind. Blir det overfarvet, kan det udvaskes med en fortj-ndet akinoplosning. Derpaa indsmeltedcs paa ahiiindelig 

 maade. For marine oiemed er det iK-reftcr oodt at farve snittene nn-d eosin. Dette erliokles lettest og smukkest ved be- 

 handling med terpentin, hvortil er tilsal lu It alkoholisk oplosning af eosin. 



Ved denne fremgangsmaa<le lykkedes det mig ialfald delvis at kunne forfblge nerverne til sine yderste forgreninger, 

 ligesom nervesj-stemets struktur l>le\- meget skarpt fremhævet. I samme oiemed forsøgtes ogsaa flere methoder med guld- 

 farvninn- af snittene, men med mindre gunstigt resultat, maaske kunde dog videre fortsatte forsog i den retning bragt mer held. 



Rn anden methode, der ogsaa ga\- udmerkede resultater, var en gjennemfarvning af spiritusexemplarerne med borax- 

 karmin, saa indsmeltning og deretter fu'vning af snittene meil pikrinsyre. Pikrinsyrefarvningen af snittene frembragtes lige- 

 som eosinfarvningen ved behandlmg med terpentm, hvortil var tilsat lidt alkoholisk oplosning af pikrinsyre. .St>Tken ligesom 

 vario-heden af behandlingen maa erfares ved forsog, forovrigt farves dog temmelig momentant. \'il man have smuk farvning, 

 kan efterpaa udvaskes med flere grader af en blandmg af alkohol abs. og terpentin, hvorpaa ren terpentin og saa indslutning. 



Ved denne fremgangsmaade faaes en meget smuk og distinkt dol)beltfarvning, hvorved især selv de fineste muskel- 

 fibriller blir fremhævede, medens ogsaa nerves}-stemets struktur faar en smuk difterentieret tarvning. 



Det friske material tjente væsentlig til macerationspræparater 



Hertil anvendtes delvis den Hertwigske methode') (med osmium-ediksyre i søvand), der gav smukke resultater, des- 

 uden ogsaa maceration i MilUers væske samt i svag chromsyre. 



Jegforsogte endvidere paa det friske material guldfarvn ing, sølvfarvning, Pikrin-svovlsyrebchandling, sublimatbehand- 

 ling, samt behandling med krom-osmium-ediksyre, af hvilke methoder især de to sidste viste-sig at være udmerkede. Da 

 imidlertid exemplarerne af det friske material gjennemgaaende havde en meget ringe størrelse, gav altid snitserier gjennem de 

 større exemplarer af arterne fra nonlhavscxpeditionen bet\'delig mer i anatomisk henseende, og det er da derfor disse arter, 

 der i det folgende væsentlig vil blive behandlede. 



Paa grund af stedets ubekvemhed, hvor A. petasus fandtes, kunde heller ikke anstilles saa mange under- 

 søCTclser paa friskt material, som kunde onskes. Især var det embryologien, jeg kunde ønske nærmere at have undersøgt. 

 Da jeg kun lidet eller intet har udrettet i denne retning, har jeg i dette arbeide ladet det kapitel fare og holder mig blot til, 

 hvad hidtil er kjendt i den retning. 



Det er heller ikke meningen med efterfolgende arbeide, at det skulde være nogen udtommende behandling af mj'- 

 zostomernes anatomi og histologi. 



Dette har fra forst af ikke været min tanke, ligesom jeg da ogsaa i begyndelsen l)lot holdt mig til undcrsogelser 

 af enkelte organer, som jeg antog vilde yde mest af interesse, især var det det saa ufuldstændig kjendte nervesystem samt de 

 saakaldte :isugeskaaler ;, som mine undersogelser gjaldt. Da jeg imidlertid under dette ogsaa fandt flere ting af interesse i 

 andre organers bj-gning, og som hidtil var ukjendte, blev det en selvfølge, at ogsaa dette toges med, idet jeg imidlertid ude- 

 lod mindre -væsentlige ting. Med hensN'n til. hvad her ikke er gjenstand for speciel behandling, vil jeg forclobig henvise til 

 tidligere forfatteres arbeider, og da især Graffs monografi (Das Genus M}-zostoma 1877), hvor hvert organ er gjenstand 

 for en speciel behandling med redegjørelse for, hvad som indtil den tid er kjendt. 



Beskrivelse af arter anvendte til undersøgelserne. 



Myzostonia cirriferum, F. S. Leuckart. 



Af denne art har jeg havt talrige exemplarer, dog almindelig smaa. De er alle fra Antedon petasus, Diib. & Kor., 

 funden ved Veblungsnæs i Romsdalen af Kabelmester B ru un-H ansen. Selv har jeg fundet den i større antal ved Bognø- 

 strømmen ved Radoen (nordenfor Bergen). Dernæst nogle exemplarer fundne af Dr. G. A. Hansen ved Floro, samt et par 

 exemplarer, modtagne fra Prof L. v. Graft'. 



') O. & R. Hertvvig: Die Aclinien .matomisch histologisch etc. etc. untersucht. Jenesaische Zeitschr. Bd. 14 & 15, iSSo. 



