Integument. 



Unclersogelscn af integunicntct har jeg ofret mindre opmerksonihei.l, da del allerede af tidligere forskere er teinme- 

 lig noiagtig beskrevet. 



Jeg finder det ligesom Graff) sammensat af folgende 4 lag: i) cuticula, 2) epidermis, 3) cutis, 4) hiid- 

 muskellag. Især er det de to sidste lag, der hos de forskjellige arter kan være af forskjellig mægtighcd ; det synes da, som 

 disse lag almindelig tiltager med kroppens t}-kkelse. 



Cuticula er en tils^aieladende strukturløs membran, der er temmelig t_\'nd hos alle arter, jeg har undersogt (f. ex. 

 hos M. gigas 0,003; mm. tyk). Den bedækker som en regelmæssig hinde, der kun varierer lidet i tykkelse, hele legemets 

 o\-erflade, fortsættes ind i svælget og bedækker svælgepithelet, strækker sig ind i hudkjertlerne (Saugnapfe) og bedækker 

 disses kjertelepithel, strækker sig ogsaa et st3-kke ind i de mandlige kjonsaabninger. Den bestaar af to lag: et j-dre, der 

 ikke er modtageligt for farvning, men paa snit viser sig som et klart lag. og et indre, der paa snit af karmnipra'parater frem- 

 \-iser den stærke kai'minfarxiiing. der er cuticuladannelser egen. I det N'dre lag har det forekommet mig, at jeg almindelig 

 kunde skjelne en tverstribning, sansj-nligvis fra flimmerhaarene. Cuticula er mer eller mindre fast sammenhængende med de 

 underliggende epidermceller, hvorfra den afsondres. Aabninger eller porer har jeg ikke tydelig kunnet paavise. 



Epidermcellerne kan variere noget i størrelse og form hos de forskjellige arter ligesom ogsaa paa kroppens for- 

 skjellige dele. Paa bugen er de Liet)xlelig større end paa r\-ggen, medens de paa enkelte steder, som f. ex. den dorsale side 

 af kropsranden, er saa smaa, at de næsten ganske forsvinder, idet de giver luulmuskellaget udseende af at være bchggende 

 lige under cuticula. 



Hos M. giganteum var cellerne paa bugsiden 0,010 mm. hoie med 0,004 — 0.005 mm.s kjerne. 



Deres form maa vel almintlelig siges at være cylinderceller, skjønt de dog aldrig opnaar nogen bet\-dclig hoide. 

 Lange forlængelser, der, som Beard-) angiver, skulde sænke sig dybt i det underliggende cutis, ja maaske endog staa i forbin- 

 delse med ganglieceller, som han imidlertid ikke beskriver, har jeg ikke kunnet iagttage, trods jeg ligesom han har undersogt 

 med Zeiss, hom. im. '/,s; mindre forlængelser kan vistnok iagttages. Maaske er imidlertid disse hos M. glabrum bet\-deligere 

 end hos de andre arter, paa grund af integumentets storre mægtighed. 



Indenfor epidermcellerne finder jeg h}'ppig større celler beliggende metl t}-delige storre runde kjerner og kjeme- 

 legemer. .Saadanne celler har jeg især hyppig fundet paa bugsiden hos M. giganteum. De har almindelig en udlober, der er 

 rettet mod epidermcellerne, hvorvidt imidlertid enkelte af disse cellers udlobere staar i forbindelse med epidermcellerne og alt- 

 saa skulde \-ære tegn paa nerveci-ller, eller den altid tr;enger ud mellein cellenie, h;ir jeg paa miiu' pra'jjarater ikke t\-delig 

 kunnet afgjore. Mest tilboielig er jeg til at antage det sidste og at cellerne er enkeltliggende kj ertelceller, ialfald er dette 

 tilfælde med en del af disse celler, paa hvilke jeg tydelig har kunnet iagttage udforselsaabning. Derimod har jeg ialfald i krops- 

 randen fundet epidermcellerne li\'ppig at staa i forbindelse med nervegrene (talj. II, fig. 10 b.). Se forovrigt herom senere 

 under nervesystemet. 



Celleprotoplasmaet i disse epidermceller har jeg undertiden ligesom Beard fundt't at \-ære noget stribet. At 

 disse striber skulde danne roden af flimmerhaarene, som derved skulle staa i forbindelse med kjernen, har jeg ikke kunnet 

 konstatere; jeg har imidlertiil kun ha\t faa præ>parater, h\or flimmerhaarene var bevarede. Selv om virkelige fiimmerhaar og 

 disse striber skulde befindes at va-re sammenhængende, finder jeg dog at stribenu's sammenhaMig med kjernen er hoist pro- 

 blematisk, og at et saadant udseende snarere maa forklares som tilsyneladendi' fremkommet ved, ,it striberne paa snittet er 

 lilevne afbrudte ved den runde kjerne. 



Med hens}-n til Beard's sanse- eller foleorganer, der skulde sidde udenpaa huden ;if el eneste exemplar, saa maa 

 jeg sige, at intet saadant er kommet mig for oie p.ia nogen af de undersogte exemi.ilarer, og liiuler i sandhed. ;it den 



'1 Genus Myzostom.a \i. 25. 

 '-} 1. c. p. 548, Ul!. 32, flg. 32. 



