17 



Svælgcpithelet bcstnar af nogct kortrrc celler, kjernerne er almindelig kortere og rundere, ikke med saa udpræ- 

 gct kolbeform. 



Hos M. gla brum er forholdet omtrent som hos foregaaende arter ettt-r de faa og desværre slet konser\'ercde 

 exemplarer, i^■g har ha\t til undersøgelse, at domme. Hjernens celler synes især at ligge foran svælgringen, ligesom svælgring 

 og hjerne er forholdsvis vel udviklede. Jeg har dog langtfra tilstrækkelig kunnet undersøge denne art, da den finere struk- 

 tur for en stor del var gaaet tilgrunde og de par undersogte exemplarer frembod en ydcrst mangelfuld farvning. 



Hos iM. graf f i er forholdet betydelig forskj'ellig fra foregaaemic arters. 



Indenfor svælgringens skede ligger ogsaa her paa begge sitler nerveceller men rundt udenom denne forekommer 

 kun \derst faa (tab. III, fig. 9). Hovedmassen af de svælgringen omgivende celler synes at have taaet sit leie længere bag, 

 idet de i en ring omgiver svælgets bagerste del (tab. IV, fig. 17 ne.) og er betydelig fjernede fra svælgringen (o. r.). Paa 

 dorsalsiden er de mindre fjernede fra denne (fig. 20 ne. & or.); men deres udloberne synes dog almindelig at være rettede 

 bagover og ind mod svælget; jeg har kun seet }-derst faa celler sende sine udlobere forover mod svælgringen. Denne synes 

 ved afgaaende nervegrene at staa i forbindelse med celleringen, hvis cellemængde imidlertid er forholdsvis ubetydelig. 



Paa stykket mellem svælgringen og tentakelringen har jeg næsten ikke iagttaget nerveceller. Tentakclringen sj-nes 

 derimod at have faaet hvad hjernen mangler, idet der omkring denne forekommer talrige nerveceller, især paa udsiden og 

 fremsiden. Disse s}-ncs almindelig med sine udlol)ere at staa i direkte forbindelse med den fibrillære tentakelring (tab. IV, 

 fig- ^' /)• J^g l^'i'' '^'ot^ iagttaget unipolare celler. Indenfor den fibrillære rings skede forekommer ingen nerveceller. 



Hos M. carpenteri synes efter det ene exemplar at domme, hvoraf jeg har tåget en snitserie, forholdet at være 

 noget lig det hos M. graffi, dog er tentakelringen ikke omgivet af saa talrige celler. 



Bugstrengen') 



er som før nævnt ved et betydeligt muskellag adskilt fra ektodermet, og er omgivet af en dobbelt skede, en ydre tyk, inden- 

 for h\'ilket findes en indre, af lagdannet bindevæv dannet skede (om skeden se under afsnittet shistologi« senerehen). 



Den har en kort sammentrængt form, og minder i saa henseende paafaldende om arachniderne : har to adskilte, 

 langsløbende, tykke, fibrillære, ved tverkommissurer forbundne længdestammer, længde kom missurer, og en der imellem, 

 paa undersiden løbende, upar stamme, den intermediære nerve, men har ingen t)"delig adskilte bugganglier. 



Fra den afgaar: 5 par store sidenervestammer (Lovens 5 nervepar — tab. V, fig. i, 2, 3, n. st.' — n. st.^) og 

 6 par mindre (tab. I, fig. 8 n' — n'', tab. \', fig. 3 n' — n'>). 



Af de G mindre par afgaar: det forste mellem de til svælgringen gaacnde kommissurer og iste store nervestamme, 

 de 4 næste par et mellem hver af de store nervestammer, og det 6te par bag det sidste store nervepar. Der blir altsaa til- 

 sammen 11 par afgaaende perifere nervestammer og i foran disse afgaaende par svælgkommissurer. 



Graffs antagne 12 par nerver blir saaledes ikke rigtig, idet han medregner et af Semper mellem 4de og 5te store 

 nervepar angivet mindre nervepar, som han dog selv ikke har fundet, og hans tegning (tab. XI, fig. 3) blir derfor rigtig, naar 

 man opfatter det første nervepars, som han mener, inderste gren som svælgkommissurer. 



Nogen upar nerve ved bugstrengens forreste ende, som af Loven og Semper angivet, findes ikke; det er muligt, at 

 begge disse forskere ved præparationen har afrevet den ene svælgkommissur og saa antaget den anden for en upar ner\-e. 



Bugstrengens to længdekommissurer er adskilte under hele sit forlob, men er som ovenfor nævnt forenede ved tal- 

 rige tverkommissurer. Disse viser i sit regelmæssige anlæg spor til en segmentation af bugstrengen. Ved begyndelse og ende 

 er længdekommissurerne forenede ved to stærke tverkommissurer, der er af omtrent samme tykkelse som disse, og som sam- 

 men med dem frembyder udseendet af en ring, der paa en maade omslutter den midtre gangliemasse (tab. i, fig. 8) og kan 

 give det hele udseende af et sluttet ganglion, et egentligt centralpunkt for nervesystemet, saaledes som af tidligere forfattere 

 gjort gjældende. 



Af de mellemliggende tverkommissurer fremhæves især 4, som værende større end de mellem disse beliggende 

 (tab. V, fig. 2, 3, 6, tem. de storre, cm. de mindre tverkommissurer). Disse 4 større kommissurer svarer i sin beliggenhed 

 til de mellem hvert af de 5 store nervepar værende rum og korresponderer med de der liggende nerveceller (tab. V, fig. 6 & 15), 

 ligesom de ogsaa sender fibriller ud i den derfra udgaaende nerve, samt den forangaaende og bagenfor værende store nerve- 

 stamme (tab. V, fig. 6 tem.). 



De mindre kommissurer, hvoraf hos M. giganteum, gigas og cirriferum er ;, svarer i sin beliggenhed til udspringet 

 af de ; store nervepar (der kominer altsaa til at ligge en mellem hver af de 4 større kommissurer) og sender fibriller ud i 

 disse (tab. \', fig. 2). 



Den intermediære nerve staar ved talrige, som regel uparre kommissurer i forlsindelse med længdekommissurerne 



') Først beskrives ligesom ovenfor med sarligt liensyn til M. gigantuuin. 



