26 



hlot t-n<;;in;^- liai' \cg paa ct snit fsi.' tab. MI. llg. 3) gjemicm kolbens ovre ende iagttagct en kjerne 'a.), der laa indenfor ske- 

 den nnigi\et af det homogene indhold, der dog ha\-de en noget iiier granuk'ret .struktur end sædvanlig ved deri liggende \-aku- 

 oler, lu-oraf en stor (v.). ( )mgivelsern<:' s\-ntes i det lu'le mer alniindelig protoplasiiiatisk. Ofti're har jeg ved kolbens ovre 

 en<le iagttagel afsnoringer eller iidbugtningt-r med drri liggende kjerni-r (jg protoplasiiiatisk indhold. og som ialfald i enlcelte 

 tilfælde ganski- t_\-delig stod i aabi'n forbindelse med organet (se tab. \'II, fig. 5, F^.i. Ligger maaske her noglen til forstaaelse 

 af dette gaadefulde organs oprintlelse.' Mar det maaske oprindelig \'a'ret en celle med sin udlobi'r. der imidlertid er bleven 

 omdannet, og hvorfra kjernen lidt efter lidt har trukket sig tilbage i et afsnoret rum, der kan staa i mer eller mindre aaben 

 forbindelse med det o\'rige rum.- Dette cv wmskelig .'it bes\';n\-, men lorekomiiier mig i alle tilfeldi- ikke umulig. 



Muligens kan ogsaa reiler, som f. e\. t;ib. \'II, fig. i, a., der med en udlober ser ud til at staa i forbindi'lse meil 

 organet, og som jeg oftere har iagttaget, staa i forbindelse hermed. 



Organerne er meget h\'ppig omgiven .af vakuoler (fig. 2. \'.. v.'); undertiden kan man i randen af disse se kjerner 

 {fig. 2, li. v.', fig. 4;; noget videre indhold har jeg ikke fundet. almindelig er de tomme. 



Ih'orledes disse kolbetormede organer hænger sammen med ganglierne og deres nerveceller, er meget vanske- 

 lig at udreik'. 



Jeg har iagttaget fibnllebundter, der paa forskjellige steder af kolbeenden staar 1 forbindelse med skeden, ja endog 

 optil tre forskjellige i et snit (tab. \1, fig. 12, tab. \'II, fig, i), Paa enkelte snit, som f. ex. tab. MI, fig. 7 & tig. 2. 15.. ser det ud, 

 som filirillestammerne blot gaar til skeden og forgrener sig her, medens det paa andre snit tydelig kan sees, at de trænger 

 gjennem skeden og danner virkelige aabninger 1 denne, hvorved fibrillerne kommer ind til de indre lag, hvor de spreder sig, 

 se især fig. 4, ja paa enkelte snit har det endog forekommet mig, som de trængte helt ind til det homogene indhold, se fig. i. 

 Hvor intimt organerne er forlnindne med fibrillerne kan faaes et indtryk af ved at kaste et blik paa fig. d, der er et skraasnit 

 gjennem et organ, hvor altsaa Ijlot den ene \-æg er truftet. Man kan her se fibrillerne tra-de ind 1 væggen og maaske fort- 

 sættes helt ned gjennem udloberen. 



(Jvenover og omkring de kolbeforniige organer danner fibrilleliundterne, saa\-el tie til organerne gaaende, (fig. 2, B. d. 

 & fig. 3, b.) som de udenom langs disse lobende, meget komplicerede chiasmadannelser (talj. M, fig. 3); især s)-nes det oven- 

 for kolLieenden at være et meget alniimleligt kr)'dsningspunkt tlir fibrillerne (tal). \'II, fig. 10). 



Paa siden at disse organer mellcm fibrillerne sees hyppig mindre unipolare nerveceller (saadanne som ovenfor be- 

 skrevne), hvis udlobere gaar ned langs organerncs udlobere. P'nkelte celler kan endog have en vis lighed med de kolbefor- 

 niige organer, idet de har en liueii ta-t til memliranen i den ovre ende liggende kjerne, 



I et ganglion har jeg o\'enfor disse kolbeformede organer melleni de store ganglieceller seet en noget lignende dan- 

 nelse (tab. \1, fig. 4, p.), idet der i bindevævet var et rum, i hvilket laa et sammenskrumpet indhold (p.), og rundt hvilket 

 bindevævet havde en ioinefaldende lammellær b}gning. Det saaes gjennemskaaret paa flere snit; men jeg kunde ikke faa 

 det til andet end et atsluttet rum uden nogen udlober. 



Af nerver gaaende til ganglierne hos M. graffi har jeg kunnet adskille 4 (se tab. VI, fig. 5, n.', n.^. n.'', n.^), hvoraf 

 de 2 midtre (n.', n.-) svarer til dem, jeg har beskrevet hos M. giganteum; de trænger ind i ganglierne paa siden af hin- 

 anden i disses midte, muligens udsendes ogsaa grene fra dem til udsiden (se n.'). Paa gangliernes udside træder de ovrige to 

 nerver i forbindelse med disse {n.-\ n.-*). Disse to nerver svaies imidlertid at staa na-r i forbindelse med gangliernes nedre 

 ende, hvor de kolbeformede organer er beliggende (tab. \'I, fig. 6, N., N.). De deler sig regelmæ"ssig i flere grene, der sen- 

 des ind i gangliets fibrillære bindeva-v 1 forskjellige retninger (fig. (>. n.\ n.-, n.-''). (.)ni nogen af disse grenes fibriller staar i 

 direkte forbindelse med de kolbeforniige org.uier, eller om de forener sig med de til foden gaaende fibriUestammer, har jeg 

 ikke direkte kunnet iagttage, skjont det forekommer mig sans_\-nlig, at begge dele finder sted, eftersom der fmdes kun faa 

 ner\'eceller i ck-nne del af gangliet. 



Mvad er disse kolbeformede organers fysiologiske bet}-dning.' Det kan her antagelig blot være tale om to 

 alternativer, sensitiv eller exkrctorisk. Til stotte for det første kunde anfores deres forbindelse med de fra cellerne kom- 

 mende >.'fibrillers der som o\-eiifor nævnt h^jipig gjennemtrænger væggene. Det maa da forudsættes, at man opfatter gang- 

 lierne som nerveganglier, og cellerne som ut\-ilsomme nerveceller. Hvad der kunde tale for det sidste, altsaa deres exkretori- 

 ske betydning, er forudcn bj-gningen ogsaa ligheden med de kjertler, der findes ved foddernes rod hos enkelte crustaceer.') 

 Er det tilfælde, at disse organer er ex kre t oris ke, da maa de altsaa enten være et slags ganglienyre-organer i lighed med, 

 hvad flere fortattere mener at ha\'e fundet 1 centralnervesystemet hos andre dyr, eller ogsaa maa man opfatte det hele ganglion 

 ikke som et nerveganglion, men som en kjertel, altsaa analog om ikke homolog med de omtalte crustaceers fodkjertler, ja 

 maaske endog med pycnogonidernes mandibelkjertler. Imod en saadan opfatning finder jeg dog cellernes hele form og udseende 

 at stride, idet den egne fibrillære struktur, udlobernes forhold o. s. v. efter min mening maa tyde hen paa deres nervenatur. 



') Se f. ex. Dr. II. Binne: runtriliutiun a I'histoire n;it. des aselldtes hétéropoflcs. Ree. Zool. Suisse. Tome I. 18S4. 



