27 



Som en interessant analogi kan nævncs, at min ven Dr. W. Kiikenthal ved synet al" mine præparater meddelte 

 mig, at han i hjernen at" Dphelia har fundet et lignemle organ, hvis fysiologiske bet)'dning han heller ikke der var kommcn 

 paa det rene med.') 



Nervesystemets histologi. 



Bugstrengens og nervernes skede bestaar at" to dele: den \'dre primære skede (det \'dre neiirilcm] og den 

 indre sek u ml a- ri- skede (det indre ne ur i lem)-). 



Den ydre skede i Imgstrengen bestaar af en udpræget, stærk membran, der t"remhæves paa tversnit ved sin mørke 

 farvning og sine skarpe konturer, hvoraf den paa den indre flade er skarpest. Denne membran kan have forskjellig tyk- 

 kelse, der imidlertid især paa dorsalsiden kan være ikke ubet\-dclig ftab. V., fig. lo, 12, nsk.). Den er dannet af et homo- 

 gent, cutirulalignende stot". in<leni hvilket ikke t"orek()mmer kjerner, medens der paa den \'dre side hyppig fmdes saadanne 

 liggende t.æt an mod membranens væg (t"ig. 9, 11. 12). Xaar jeg tror at have Ijemerket kjerner inden i denne membran, 

 kommer dette vistnok derat", at den i tversnittet er truffet paa skråa, hvilket let sker paa grund af dens mange transversale 

 folder, som kan iagttages paa længdesnit, og som muligens tildels er kommet ved sammentrækning i spiritus. Denne 

 membran, der er analog med den ydre skede hos crustaceerne, forekommer mig ljet\-<lelig lig den af Claparéde^} hos I.um- 

 bricus beskre\ne tredje ruticulære skede (das innere Neurilemm) og som \'ignal^) beskriver som la troisiéme gaine formées 

 par une substance homogene, transparante, difficile a déchirer, ayant une assez grande épaisseur, surtout dans les par- 

 ties supérieures de la chaine og som examinee sur une coupe transversale, se montre limitée par deux bords plus 

 foncés que son mileu. \'ignal har underkastet denne skede hos Lumbricus, ligesom crustacecrnes ydre skede (1. cp. 314) 

 en meget omh\-ggelig undersogelsc med de forskjellig.ste reagenser; han holder den lor une membrane cuticulaire som er 

 analogue a la membrane postérieure de la cornée des vertébrés; (meml;)ranes de Descemet;. Denne (3'dre,i membran i m_\v.o- 

 stomernes bugstreng viser aldeles de samme reaktioner som af Vignal beskrevet og af Ranvier anvendt som reaktioner paa 

 la membrane de Descemet-''). Den far\-es stærkt af .saavel borax- som pikro-karmin (orange), farves dunkelt af osmiumsj-re, 

 dyb violet af hematoxylin og næsten sort paa osmiums\-repræparater. Hvorledes den t"iirhc)lder sig under længere ind\-irkning 

 af kogende \'and har jeg ikke forsogt. 



Denne membrans homogene struktur S3-nes at kunne være underkastet adskillige t"orandringer, idet jeg paa snit af 

 M. grafh's bugstreng har iagttaget dens ydre del sammensat af tæ't til hinanden liggende lysere og mørkere farvede partier, 

 medens den indre del bestaar af et paa almindelig maade farvet homogent lag. se tal). \", lig. 10, nsk., hvor imidlertid dette forhold 

 ikke er kommet rigtig frem som det skulde, idet do morke partier ligger tætterc til hinanden end paa figuren, er mindre og af for- 

 skjellig form og størrelse, snart firkantede snart runde eller triangulære, og mer smeltede sammen paa membranens indre side. Tab. 

 IX, fig. 2 sees det skematiseret. \'ed undersøgelse paa horisontalsnit viser det sig, at det er mørkere farvede, forskjellig formede, 

 tætliggeiule felter med mellemliggende h'sere far\-ede partier (tab. I.\. fig. 3). Massen i disse morki-re partier s}-ncs at være 

 lidt mer granuleret end membranen almindelig, medens gangen mellem fetterne udgjøres af et homogent stol, der er miiulre 

 modtagelig for farven. Som ovenfor nævnt er konturen paa meml)ranens indre mod bugstrengens indhold vendende flade den 

 skarpest afsondredc. Allerede dette t\der jo paa membranens udspring fra de udenfor liggende cellelag. I det hele s\-nes 

 den noie t"orl)undet med disse lag, der ofte ligesom memliranen kan lia\e en meget sta-rk farvning. der hurtig men gradvis 

 aftager udåd, og danner en o\-ergang til det retikulære liindevæv udenfor, se tal). \'., fig. 12, nsk. 'Vxt an mod mem- 

 branens yderside i disse lag ligger vanlig kjerner, der ligner de almindelige bindevæ-vskjerner, er h)-ppig maaskc noget mindre. 

 Indenfor membranen har jeg hos M. graffi iagttaget et t\-ndt svagcre farvet lag, der bestod af en yderst finkornet ensartet 

 masse af et prottjplasmatisk udseende, et lignende lag har jeg imidlertid ialfakl ikke l_\delig kunnet t"indi' hos .M. giganteum. 

 Membranen er almindelig meget skarpt adskilt fra de intlenfor liggende bindevævslag og kan efter min mening umulig opfat- 

 tes som dannet af disse, saaledes som \'ignal mener er tiltældet med den tredje skede hos Lumbricus,') men derimod af de 

 udenfor liggende bindevævslag. I det hele opfatter jeg den ydre skede (der altsaa bestaar af den nctop beskrevne 



') Vil sansynlig af ovcnnævnte forfatter lilive beskrevet i en fremtulig monografi over slægtén Ophelia. 



^) Hvorvidt der udenom disse cndnu skulde findes et fladecpitiiellag saaledes som allerede af Claparidc (Uistologische Untersuch. Uber den 

 Regenwurm. Zeitschr. (. wiss. Zool. 1869, p. 587) og senere af Vignal m. fl. hos Lumbricus beskrevet, kan jeg ikke afgjore. jeg har ikke liavt anledning 

 til at undersoge dette med solvimprcgnalion. 



') I. c. p. 388. 



■*) Vignal: Rech. hist. s. 1. centres nerveux de queU|ues invertcbrés, p. 376. .\rch. zool. exp. Ser. 2, t.mn- 1. 1.SS3. 



') Ranvier: Lecons d'anatomie generate, receuillés par .M. Weber, Cornée, p. 127. I'aris 1881. 



''^: .\f samme mening er imidlertid ikke Claparide, idet han holder p:i.i dens dannelse af de udenfor v.trende l.ig, livori nuisklerne ligger. 



4* 



