29 



etterhvert som man trænger ind i deres hnere liygninc;. skjont \-istnok skedernes homolot^i maa indrommes at være det, der 

 endnu er mest jiaa det u\'isse.'^' 



De perifere nervers neurilem kan ligesom Inigstrengens deles i en ydre og en mAw neurilemskede. 



Den \'dre. s\'arende til den af Hermann Ims JIirud(3 beskrevne «primære skede'<, dannt'r en fortsættelse nf bug- 

 strengens }-dre skede. Den dannes af en almindelig tynd, skjont distinkt membran (tab. II, fig. 14), der viser de samme 

 reaktioner ligcoverfor tinktionsvæ-sker som bugstrengens homogene membran, dog i svagere grad. Den er nøie sammenhæn- 

 gende med det omkringliggende bindevæv, og paa dens ydre side ligger h)-ppig bindevævskjerner, der især optræder talrig 

 ta*t omgivende nerwgrencne nnxl disses perifere ender. Paa indsiden af den _\-dre skede findcs ogsaa hyppig kjerner, disse 

 opfatter jeg dog som tilhorende den indre skede. 



Denne er en fortsættelse af bugstrengens indre skede og er aldeles svarende til (U'li af Ilerm.um hos Mirudo forst 

 beskrevne sekinuhere skede:. Den trænger ind i nervernes indre og giver dem dt'nne. som Hermann kakler det, :ge- 

 facherten Bau . tier synes fælles for evertebraterne i sin almindelighed. Tab. II, fig. 14 sees <lenne sekumkvre skede med 

 den karag^ige bygning t}-delig. Inddelingen skrider temmelig langt og de mindste kar er meget smaa, hvilket vil kunne sees 

 især i enkelte felter, hvor det traadte tydeligere frem. Kjernen er beliggende saavel under den )'dre skede som i de større 

 septa indeni nervemassen. Den samme bygning har jeg fundet saavel hos de perifere ner\er som hos kommissurerne. Hos 

 de sidste er den dog langtfra saa fremtrædende og saa fuldstændig, idet massen her er mer ensformig og større septa sjeldnere. 

 (Se om kommissurmasscrnes bygning ogsaa senere.) Den intermediære nerve har en ioinefaldende, grovere inddeling i nogle 

 faa runde kar, indenfor h\-ilke jeg ikke har været istand til at opdage nogen hnere karbj-gning. Tab. V, tig. 11, in. (se 

 herom senere). Disse ind i kommissurerne og den intermediære nerve trængende bindevævssepta betragter jeg (som 

 o\-enfor nævnt) som en del af bugstrengens indre neurilemskede og denne atter som s\-arende til og sammenhiengende meil 

 den sekundære skede i de perifere nerver. 



Svælgkommissurer, tentakelring og svælgrørsnerver har alle en primær og en sekundær skede med karb}-gning som 

 ovenfor beskrevet mer eller mindre udviklet, de to første ligner i b}'gning længdekommissurerne, de sidste derimod mer de 

 perifere nerver, idet storre septa her ofte optræder (se o\-enfor p. 15). Tab. III, fig. 8 sees de to skeder i .svælgkommissuren, 

 den _\'dre skede, n. sk., og den indre, i. n. sk. 



Hjernens gangliemasser saavelsom tentakelnerveringens har ingen egentlig det hele omgivende neuri- 

 lemskede. Man kan dog soni allerede nævnt rundt hjernemasserne hos enkelte arter finde en disposition i bindevævet til 

 lagdannelse, der dog ikke kommer til tydelig differentiation eller til afsondring af nogen cuticulæM" membram. Hver celle med 

 udlober er imidlertid bleven omgiven med en saadan, ligesom gangliecellerne i bugstrengen (dette \'il nærmere blive 

 omtalt under beskrivelsen af ganglieceller). \'ed tentakelringens celler S)'nes der desuden at være et paafaldende forhold, idet 

 de almindelig er beliggende indeni vakuoler 1 l)inde\-ævet, hvilket jeg regelmæssig har kunnet iagttage hos M. graffi, hvor, 

 som ovenfor omtalt, cellerne omkring tentakelringen er temmelig talrige. Paa tab. I\', fig. 6 sees to store celler, h\-or denne 

 bygning er meget tidelig. Iiiderst rundt cellerne ligger et lag bindevæv med kjerner; dette lag kan endog ha\-e en \-is tyk- 

 kelse (b., b.) og beståa af en mer protoplasmaagtig masse, ulig det øvrige bindevævs, saaledes at jeg endog var i t\-ivl, om 

 det ikke var l\-mfeceller, der sædvanlig forekommer i de nevecellerne omgivende vakuoler. \'akuolerne er omgivne af en 

 t_\-nd binde\-æ\-smenil>raii (a.), hvori ligger bindevævskjerner. Det samme kan ogsaa sees tal). I\', tig. 7. h\or a., a., a. er det 

 }-dre lag. Tæt rundt nervecellerne findes regelmæssig bindevævskjerner, se f. ex. fig. 7, n. c, h\-or tre sees i snittet. 



Disse nervecellerne omgivende vakuoler maa vel nærmest have til hensigt at besk)-tte cellerne og give dem en 

 elastisk omgivelse, hvilket visselig kan trænges 1 den meget bevægelige og udvidelige svælgrørs spids. Samtidig har det 

 maaske ogsaa til hensigt at lette de meget trængende nervecellers ernæring, idet disse derved stadig kan omskylles af lege- 

 mets ernæringsvæske. Lignende betydning har vel og det bugstrengens ganglieceller omgivende spongiøse bindeva-v. \'ignal 

 beretter at have iagttaget lymfeceller i dette væv i crustaceernes bugganglier. 



.Svælgets ganglieceller er ogsaa omgivne som ovenfor na'vnt af en membran med smaa kjerner, se tab. I\', tig. 13. 

 Ofte kan der i disse cellers membran være storre fortykninger (fig. 12, b., cl der dog vel ligeledes er kjerner. 



Nerve-skedens muskler. Paa t\ersnit af bugstrengen, især paa saadanne, der gaar paa skråa ^altsaa halvt horison- 

 talt, halvt transversalt) kan man let iagttage tæ-tte bundter af overskaarne muskelfibre, der ligger an mod )-derfladen af den 

 ydre skede. Disse optræder især paa bugstrengens underside og er med den ene ende fa'stede til skeilen. Lignende muskel- 

 fibre kan ogsaa h\-ppig sees at følge undersiden af storre nerver. I hjernen og omkring denne optræder h\-ppig muskelfibre, 

 ligesom ogsaa rundt tentakelringen. Det s_\-nes altsaa at være et forhold, der l)et\-delig ligner, hvad man hyppig finder hos 

 arthropoderne. Muskelfibre tilhorenile nerve-skeden og forlcjbende i denne, saaledes som allerede af Leidig fundet hos anne- 

 lider (Hirudo og Lumbricus), har jeg derimod ikke fundet. 



') Medens delte arbeide er under trylcning er Ur. Vejdovsky's monografi over oligocliæterne (System imd Mori>tu)logie der Oligoclioxten. l'r.ig 

 1884) komraen mig i liænde. I dette vark ser jeg, forfatteren anser den mcllem g.angliecellerne værende »15indesul)stanz« tildels ogsaa nerveskederne som 

 et produkt af nerveelemenlerne, (1. c. p. 90), en opfatning, som jeg vanskelig kan dele. 



