46 



dan ck'lint; i to tT|-ciu' vv imidlertid kun lidct tyck'lig lios <k' lU'rim' artcr. Dissc t,Mvnc-s kjertclmassi' dannos af ct-lk-r, dcv i 

 df forskjclligo drk- har en noLjct tui'skirllisj; torni og udsct'iuii.'. Alniindclii; or <<.'llcrnc lanLjstraktc nu-d ct lihrilla-rt mdiiold 

 og en granulcrct, kangagtig kjerne (tal). \'II, tig. 28, a.). Dette synes mig at være de egentlige kjertelceller, saadanne lindes 

 saavcl i den hagerne omgivende som den mod lcgem(>ts midte gaaende gren. — I enkelte dele lindes imidlertid ogsaa celler 

 af anden form. .SaaledeB kan der forekomme mere rumJe celk'r, med runde sta^rkt i"ar\-ede kjerner og enkelte udløbcre. Tab. 

 Vn, fig. 28. c. sees saadanne celler; ik'une ligur er fra \'a'ggene af ck'n i sidegrenen \'a'r(.-nde aal)nnig, just hvor denne forener sig 

 med den. hvori hovi'd- og støtteliage er beliggende. .Som det \il sees paa figuren, gaar til denne cellehob en fibrillær streng, 

 hvis liljriller synes at kunne • lordele sig mellem cellerne, muligens kan dette være en nervegren, den Iiar ialfald udseende af 

 en saadan. Mellem og udenfir disse celler ligger, som sees paa liguri-n, enkelte sta'rkt farvede legenu-r ell -r kugler (f ), der i 

 sin farvning kunne ligne rellernes kjerner noget, lu'ad dette <.'r, har jeg ikke kuniut afgjore. (.)m cellerne er ner\-eceller har 

 jeg heller ikke kunnet afgjore, de ser mig mindre ulI til at være saadanne, især har deres kjerner et \el eiendommeligt ud- 

 seende og er vel smaa. — I det hoved- og stotteliage omgivende lag vil man h\'ppig foruden de almindelige celler kunne 

 linde enkelte eller flere, der udmærker sig ved sin størrelse. Saaledes ser man tali. \'k lig. 4 a. (der er fra M. graffi), en saa- 

 dan celle beliggende imellem (le andre. .Mmindelig kan man pa.i snit gjcnnem p.irapodit'rnes nedre del hos M. grafti lintle 

 et formelig lag af saadanne større celler (tab. \1, lig. (>, c.) udenom et lag af almindelige kjertelceller (h.k.). I disse lag, 

 især i de større celler, har jeg paa et bestenit sted i parapodiernes nedre del almindelig fundet talrige smaa aflangc, ovale 

 legemer eller klumper, af et eiendommelig stærkt l^-sbrydende udseende, de saa ud som de kunde være chitinagtige produk- 

 ter, producerede af cellerne, om deres virkelige natur er jeg dog ikke kommet p;ia tlet rene. 



Mellem musklerne ved stottehagernes ovre ende har jeg regelmæssig fundet et par store, kolbeformede celler med 

 udløbere, der lober opad mod hagernes ovre ende (tab. VII, fig. 22, a. &b.); hvorledes de her ender, har jeg imidlertid ikke 

 kunnet afgjore, idet de forsvinder mellem muskelfibernes ender; det har dog forekommet mig flere gange, som de hang sam- 

 men med chitinhagen ^fig. 22, a.}. Disse cellers protoplasma er finkornet, deres kjerner firholdsvis smaa, klare med et t\-de- 

 ligt kjernelegeme; i en celle har jeg endog fundet to kjerner ifig. 22, b.). 



h.r nærings or ga ner ne. 



Ernæringsorganerne kan deles 1 fjlgende 4 dele: i. Svælgror med oesophagus, 2. mave, 3. de fra denne af- 

 gaaende tarmgrene. 4. endetarm eller kloakkanal. Af disse forskjellige deles anatomi har Grafl" allerede gi\-et en om- 

 hyggelig og detaljeret beskrivelse, der ialfald i sine hovedtræ'k er korrekt; jeg har derfor kun ofret dem liden opmerksomhed 

 og vil, idet jeg tilfoier en del væ-sentlig angaaende deres finere b}-gning, henvise til Gråttes arbeide [\. c. p. 46 — 54). 



I. Svælgrøret har Graft" sammenlignet med planariernes pharyngealror, jeg finder det at have ligesaa stor lighed 

 med annelidernes svælgrør. Fra p\'cnogonidernes og arachnidernes svælgror skiller det sig ved at have en liilateral b}'gning 

 og synes ikke som disses at være dannet af 3 dele, en øvre del og 2 sidedele. .Svælgaabningen viser sig paa tversnit altid 

 som en mer eller mindre sammenklemt vertikal spalte. Denne spaltes vægge er i det fremmenfor muskelbulbusen værende 

 parti besatte med længderibber (tab. III, fig. i', der 3'derst ender 1 de af Graff beskrevne smaa papiller, siddende rundt svælg- 

 rorsaabningen. Længere tilbage, h\'or muskelbulbusen er beliggende, er spaltens vægge glattere, og der er almindelig blot en 

 ribbe tilstede i hver ende (tab. III, fig. 5 — 7 & tab. IV, fig. 2). Muskelbulbusen varierer i størrelse hos de forskjellige arter; 

 den er altid saavel udvendig som indvendig omgivet og afgrænset ved distinkte, cuticulære membraner (tab. IV, fig. 2, a. & b.), 

 der fremviser de almindelige reaktioner paa cuticula (farves stærkt af karmin, osmiumsjTe og hæmatoxylin). Disse membraner 

 danner heftepunkter for musklerne og adskiller disse udvendig fra det udenomliggende bindevæv og ind\'endig fra de hervæ- 

 rende ringmuskler, nerver og epithel (se ovenfor p. 15). Muskelbulbusens muskler udgjores af radiære muskler og ringmuskler. 

 De radiære muskler ligger almindelig ordnede i bestemte bundter (se tab. III, fig. 3 — 7 & tab. I\^ fig. 2), medens ringmuskel- 

 traadene ligger mer enkeltvis flettet ind mellem de ratlutre bundter. Disse forloijer ikke paralelt side om side, men synes 

 derimod tildels at krydse hin.anden. saaledes som er antydet paa figurerne tab. III, fig. 3 — 7 & tal). I\', fig. 2. Det hele kan 



