Tidligere Undersøgelser. 



Forinden vi gaar over til nærmere Beskrivelse af egne Forsøg, skulle vi kort 

 referere de vigtigste af Andre udførte Arbejder vedrørende samme Opgave. 



En Afhandling af Lavoisier fra 1789 (Oeuvres de Lavoisier, II pag. 697. 

 Paris MDCCCLXII) indeholder følgende Passus: 



„On peut connaître, par exemple, à combien de livres en poids répondent 

 les efforts d'un homme qui récite un discours, d'un musicien qui joue d'un 

 instrument. On pourrait même évaluer ce qu'il y a de mécanique dans le 

 travail du philosophe qui réfléchit, de l'homme de lettres qui écrit, du musicien 

 qui compose." 



Lavoisier har her i Forstaaelsen af sine Opdagelsers vidtrækkende Betydning 

 søgl at paapege disses mulige Gyldighed ogsaa paa Omraader, der saaledes som 

 Hjerneprocesserne dengang endnu ikke vare inddragne under experimental Under- 

 søgelse, og han rejste derved i al sin Simpelhed det Sporgsmaal, som 100 Aar efter 

 endnu ikke havde fundet sin Besvarelse. Senere har, saavidt vides, fransk Viden- 

 skab ikke beskæftiget sig med denne Opgave, men Traditionen fra Lavoisier's Tid 

 har holdt sig levende, saaledes at man endnu hos Richet (Dictionnaire de physio- 

 logie, III pag. 40. Paris 1898) finder følgende: 



„J'ai donc pu, en m'appuyant de l'autorité de Lavoisier, soutenir contre 

 A. Gautier que le travail psychique est sans doute une des formes de l'éner- 

 gie, ainsi que le travail mécanique; car toutes les expériences semblent bien 

 prouver qu'à une certaine quantité de travail psychique répond une certaine 

 (juantité d'énergie chimique dégagée, comme le démontrent les accroissements 

 des combustions chimiques et le dégagement de chaleur." 



Det første betydeligere expérimentale Arbejde, man finder, er udført af Speck 

 og ofTentliggjort i hans Bog: „Physiologie des menschlichen Alhmens" Leipzig 1892. 

 Som Titlen antyder, er Speck's Arbejde af ren fysiologisk Natur, og de deri 

 forekommende psykologiske Undersøgelser ere nærmest at opfatte som en sup- 

 plerende Forsøgsrække. 



Forsøgene udfortes ved at opsamle Exspirationsluften fra Forsøgspersonen i 

 Spirometre og ved Analyse at bestemme Luftens Sammensætning. Hvert Forsøg 

 deltes i to Perioder, en Hvileperiode, i hvilken Forsøgspersonen sad fuldstændig rolig, og 



