264 12 



vigtigste Typer af dyrkelige Jordarter og videnskabelig at beskrive dem, men var 

 ogsaa i Sland til ikke alene kvalitativt at prove Mergel, hvad man kendte allerede 

 i Oldtiden, men Home kunde ogsaa kvantitativt bestemme Mergels ,.Godhed". Han 

 udtrak en bestemt Mængde Mergel med Skedevand. Efter Filtrering fældedes Op- 

 losningen med „brændt Vinsten", d. v. s. Kaliumkarbonat, hvorved der fremkom et 

 hvidt Bundfald, som han efter Udvaskning, Torring og Glødning fandt var brændt 

 Kalk. Han kendte ogsaa Mergels alkaliske Reaktion overfor farvede Planteextrakter. 

 Home's „Principles of agriculture", der udkom i flere Udgaver paa Engelsk, og hur- 

 tig blev oversat og udbredt i Frankrig og Tyskland, synes dog ikke dengang at 

 have været kendt eller blev i alt Fald ikke benyttet i Danmark før betydehg senere. 

 Dr. Erichsen udgiver saaledes i 1763 „Kort Afhandling om Saltene og saltagtige 

 Corpora, som kand tiene til Instruxion for dem, der skal bestyre Salpeter- og Tegl- 

 Værker samt Rydnings- Værket i Jylland etc." '. Den indeholder en ikke synderlig 

 klar, almindelig Oversigt over Datidens kemiske Anskuelser om Syrer, Baser og Salte 

 og beskriver ogsaa forskellige Jordarter, men naar ikke nær op i Højde med 

 Home's Værk. 



Lidt før Erichsens Afhandling fremsatte Søren Testrup, der var Kasserer ved 

 Kolonierne paa Alheden, en Afhandling om „Jordmarv eller Mergel"-. Den nojes 

 dog med den kvalitative Paavisning af Karbonaterne i Mergel. Nogle Aar senere 

 (1776) fremkommer Søren Abildgaards store Artikel om Mergel i det først udkomne 

 Bind af det i 1768 stiftede kgl. danske Landhusholdnings-Selskabs Skrifter''. Den er 

 med uhyre Vidtloftighed inddelt i 53 Paragraffer, men maa siges at indeholde gode 

 Oplysninger om de i Danmark forekommende og benyttede Mergelarter og andre i 

 Agerbruget anvendte Jordarter. Forf. angiver en tilsyneladende af ham selv ud- 

 arbejdet Metode til ved Slemning kvantitativt at bestemme en Jordarts Indhold 

 af Ler, Sand og Grus. Kalkindholdet i Jorden bestemmes ved Hjælp af Skedevand. 

 Abildgaard forstaar at skelne mellem Kalk, der bruser med Syre og indeholder 

 „elastisk Luft"* og Gibs, der er Kalk bundet til „vitriolisk Syre". Han viser, hvor- 

 ledes Gibs kan omdannes til Kalk, der bruser med Syre [Karbonat] ved at koges 

 med „Potaskelud '. 



I den følgende Tid, indtil det 18de Aarhundredes Slutning, spillede kemiske 

 Jordbundsundersøgelser ikke nogen nævneværdig Rolle. I Schumacher's Fortegnelse 

 fra 18Ü1 '• nævnes af egentlig danske undersøgte Objekter foruden Mergel og Ler og 

 et Far enkelte Mineraler fra løse Blokke kun to danske Forekomster, nemlig Tung- 



' Erichsens anførte Afhandling findes i Danmarks og Norges oeconom. Mag. VIII Bd. S. 29—36. 



2 SoREN Testrup; „Om Jord-Marv eller Mærgel som findes paa adskillige Steder særdeles i Nørre- 

 Jj'lland samt dens nyttige Brug". Danmarks og Norges oeconom. Mag., 14. Bd. Kbhvn., 1760. S. 61 — 76. 



^ Søren Abilgaard: „Afhandling om Mergel". Det kgl. danske Landhusholdnings-Selskabs Skrifter, 

 1ste Del. Kbhvn., 1776. S. 147-286. 



< Betegnelsen „Spiritus elastieus" for Kulsyre skyldes Fr. Hoffmann. (Smgl H. Kopp: „Geschichte 

 der Chemie" 3te Bd. (1845. S. 284), 



^ Christian Frederich Schumacher: „Versuch eines Verzeichnisses der in den Dänisch-Nordischen 

 Staaten sich findenden einfachen Mineralien". Ivbhvn., 18Ü1. 



