266 14 



„Bidrag til det danske Slcovbrugs Historie 1786—1886" hentydet hertil', 

 og jeg skylder ogsaa min hojtærede Kollega Tak for, at min Opmærksomhed er 

 blevet henledet paa de utrykte Kilder, hvori disse Jordbundsundersogelser er be- 

 skrevet, saa al jeg har faaet Lejlighed til at gennemse dem i Rigsarkivet^. De inde- 

 holder yderst vidtloflige og detaillerede Angivelser om JordbundsbeskafFenheden i de 

 undersøgte Skovegne, men det er dog væsentlig kun en fysisk Undersøgelse, der er 

 foretaget, skønt man ser, at paagældende Forstmænd i givet Tilfælde har benyttet 

 saa vel uddannet kemisk Medhjælp som J. G. L. Manthey^. 



Der kan her gengives en Undersøgelse, som utvivlsomt maa siges at være en 

 af de vigtigste blandt de mange og lange Beskrivelser af Jordbundsforhold, der findes 

 i de omtalte Pakker ArkivaliaK Det drejer sig om en i Gribs Skov udbredt Aldan- 

 nelse, den nyere Forstvidenskabs Ler al, en Aflejring, hvis Skadelighed for Træ- 

 væksterne alle Skovbrugere er enige om, men over Irvis Dannelsesvilkaar der endnu 

 hersker nogen Uklarhed^. 



Stykket lyder: 



„I (len egenllifie gamle Gribs Skov findes næsten allevegne et Lag mere og mindre 

 uigiennemtrængclig Sandjord eller Sandahl, livis Bestanddele ere, efter Herr Professor 

 Mantheis Opgivende, 'Is hviid Sand og 'h fint Leer. Denne Sandahl findes nogle Steder 

 paa 1 F"ods Dybde og andre Steder 4 à 6 Fod under Jordens Overflade, dens Tyki<else 

 er fra 1 ti! 4 F"od. At giennemstode denne ved Skovkulturen vilde mangesteder være 

 umuligt og overalt være forbunden med uforholdsmæssige Bekostninger. Det er sand- 

 synligt, at denne ufrugttjare Grund er Aarsagen, hvorfor denne store Strækning er bleven 

 ubel)ocl, hvis Beliggenhed ellers er saa skøn og fordcelagtig, og vi troe at forklare Aar- 

 sagen til Skovens bedre og slettere Væxt fra den Indflydelse, som denne Jordart mere 

 og mindre kan faae paa Vegetationen i Forhold til dens Mængde og Afstand fra Over- 

 fladen, thi man finder, at hvor den ligger dybt er Væxten bedre og Træerne mindre be- 

 klædt med Mos, end hvor den staar højt." 



Trods det store Arbejde med Undersøgelse af Jordbundsforholdene, der saaledes 

 blev udført fra Regeringens Side gennem Forstvæsenet, blev der end ikke gjort det 



' „Tidsskrift for Skovbrug". 10de Bd., Kblivn., 188(i. .S. 60. 



^ Rigsarkivet: Pakke mrk.: „Forstkontor P. i. I.okal Undersøgelse til nærmere Bestemmelse for 

 Skovkulturen i de kongelige Skovindhegninger i 3die. 4de, ole, (ite Skovriderdistrikt 1804 — 1806". 4 Stk. 

 Folioprotokoller med Tilskrift fra Undersøgerne Fries senior og M. G. Schâffer til Oberforstmester 

 VON LiN.sTOw. Som Eksempel paa Beskrivelserne kan vilkaarlig vælges følgende fra 3die Skovrider- 

 distrikt, S. 6. 1 Frersløv Skovs Indhegning: „Ved Pælen No. 1 findes 14" Sand med Muld og Leer, der- 

 efter 14" Sand med lidet Leer, dernest hviidagtig guul Sand med lidet Leer indtil 3 Alen og derover 

 dybt. Den Norden for liggende Slette er besaaet med Eeg, Bøg og Auenbøg, som staar tyndt og er af- 

 bidt. Samme maatte udbedres med 5 — 6 aarige Eege, osv. osv." 



^ Manthey, Johan Georg Ludvig, 1769—1842. Prof. i Kemi ved Chirurgisk Akad. i Kbhvn., Apoteker, 

 Administrator af d. kgl. Porcellænsfabrik, m. m. 



* Rigsarkivet: Stor Pakke mrk.: „Forstkontor IX B. No. 41. Skovtaxationer". Heri en Pakke 

 mrk.: „Gribs Skov". Heri et lille Hefte mrk.: „Local Undersøgelse i Gribs Skov". 1804. Under- 

 skrift Hirschholm d. 2den April 1805. med nogle utydelige Navne, vist nok Linstow og Oppen. Anførte 

 Stykke findes S. 2 o. Hg. 



^ Navnet „Lerahl" er indført af P. E. Müller gennem denne Forfatters berømte Undersøgelser af 

 Skovjord. Dannelsen er omtalt i „Tidsskrift for Skovbrug" 1878, S. 10—11, 58, 1884, S. 18 og i Sær- 

 deleshed S. 130—132, 133. Smig. Tab. I, Fig. 8 smstd. 



