270 18 



I de følgende Aar undersøgte Münster^: 



Saltvand ved Toftegaarden i Vendsyssel: „Vandet er overalt 2 lødig, det 

 har sin Oprindelse fra Havet og indeholder meget Bittersalt, der bliver ej stærkere 

 omendskont der blev nedrammet Træror til 34 Fods Dybde." 



Saltkilden ved Ørvad ved Kiøbsladen Sæby. „Vandet kom ud ved 

 Foden af en Bakke og er l^'s lødig.'' 



Saltsoen paa Læsoe. Havvandet siver gennem Sandel og kommer ved fri- 

 villig Fordampning i en Laguneso til at indeholde 8— 13 "/o Salt. Münster under- 

 søgte ogsaa Vandel, der gennemtrænger Sandet liere Steder paa Øen, og linder ved 

 en Prøvekogning: ,.al man af 4 Potter af dette Vand kan regne lidt mindre end 

 1 Pund Salt." 



Tangsalt^. „Beboerne paa den ostlige Kyst fra Limfjordens Udlob og Nord 

 efter virke noget Salt af Tang." Münster har udarbejdet en trykt Vejledning til at 

 skille Kogsaltet heri fra Bitlersaltet og de andre Salte og meddeler, „at der i Aaret 

 1809 efter denne Anvisning blev udvundet over 800 Tdr. Tangsalt til en Værdi af 

 12,800 Rdl. (16 Rdl. Td.) paa Strækningen fra Skagen til Limfjorden"'. 



Bjergmester Münsters ret omfattende Undersøgelser efter Kul i Limfjordsegnene* 

 forte dog ikke til noget praktisk Resultat. Rentekammeret henvendte derefter i den 

 følgende Tid sin Opmærksomhed paa Torvemoserne. Holsteneren J. H. C. Dai: 

 undersøgte saaledes i 1828 — 30 for Rentekammeret Moserne i Sjælland og Jylland 

 N. for Limfjorden \ 



Dau gav en Del gode Beskrivelser af forskellige Moser og var den første, der 

 opstillede den endnu brugelige Inddeling af Moserne'', men han beskæftigede sig 

 ogsaa en hel Del med kemiske Forklaringer af hvad han saa, skønt han var temme- 

 lig blottet for kemiske Kundskaber. Dau's kvasikemiske Angivelser om Torvedan- 

 nelsen og andet blev derfor et let Bytte for den unge nu fremtrædende J. G. Forch- 

 hammer, der underkastede dem en sønderlemmende Kritik, som Dau optog meget 

 unaadig '. 



Den norske Bjergmester P. Steenstrup fremkom i 1850 med et Forslag til Re- 



' Den oeconomiske Correspondent 2den Aargang. Kbhvn., 1818. No. 21. 



2 Smstd. 4de Aarg. Kbhvn., 1820. S. 99. 



' Efter at ovenstaaende var skrevet, modtog jeg ved Forfatterens Velvilje som et Fortryk af „Dan- 

 ske Studier" for 1914 A. Clément: „Sort Salt" Udsigt over Tangsaltets Historie i Danmark 

 og Norge. Forf. har heri samlet alle Efterretninger om det ældgamle Saltbrænderi aflang og givet 

 en fuldstændig Bibliografi over dette lille Afsnit af den tekniske Kemis Historie i de nævnte Lande. 



•* Der blev boret baade paa Fur og Mors. Et Sted paa Mors blev boret ned til 212 Fods Dybde, et 

 andet Sted til 288 Fod. En Skakt blev „afsynket" til 80 Fods Dybde, og „en Stolle fortsat herfra til 

 152 Fods Længde." Men der blev kun fundet „Skiverleer og Sandsten". Martørvene ved Skagen blev 

 ogsaa undersøgt Smig. Den oeconom. Corresp. 2den Aarg. Kbhvn. 1819. S. 173 o. fig. 



5 Johan Heinrich Chhistfried Dau, f. '"la 1790 i Altona. y Maj 1831 i Kbhvn. „Alleruntertänigster 

 Bericht an die K. Dan. Rentekammer über die Torfmoore Seelands nach einer im Herbst 1828 deshalb 

 unternommene Reise". Copenhagen & Leipzig 1829. 1830 berejste D. Hjørring og Aalborg Amter for 

 Rentekammeret. 



'• K. Rordam: Anf Sted 11 S. 182 — 185. 



' Dansk Litteraturtidende. Kbhvn. 1829. S. 777 o. flg. 



