276 24 



Forchhammer har utvivlsomt Ret i disse StolTers almindehge Udbredelse i Plante- 

 riget, selvom vi for danske Planters Vedkommende ganske savner Undersøgelser i 

 saa Henseende udover F.s Angivelser. Kun overfor den angivne Forekomst af Tin 

 maa Forf. af flere Grunde endnu stille sig noget tvivlende. 



Et Stof, hvis Tilstedeværelse i forskellige Naturprodukter Forchhammer forfulgte 

 med særlig Forkærlighed, var Manganet. Ikke alene viste han, at det fandtes i 

 Asken af Birk og Eg, men i Bændeltangen Zostera marina og i de brune Striber 

 paa den almindelige Havesnegls Skaller'. Han kom til den utvivlsomt rigtige An- 

 tagelse, at da Manganet forekom i saa mange Plantearters Aske, maatte Stolfet have 

 en eller anden fysiologisk Funktion i den levende Plante. Skønt man ikke 

 endnu kender noget na^rmere til, hvorledes Manganforbindelserne i Planterne virker, 

 er det dog blevet sandsynliggjort, al Manganforbindelser overfor visse Planter — saa- 

 ledes Byg — virker i ikke ringe Grad frugtbargorende" og ligeledes er det bevist, at 

 selv en saa ringe Mængde Mangan som 5Ü Kg. Mangansulfat pr. Hektare kan, naar 

 det anvendes paa rette Maade, virke beskyttende eller helbredende overfor Angreb 



Ammoniuinpersulfat i Oplosning, hvorved der blev udfældet Manganilte, der ved Glødning gav ü.äis gr 

 Mng O4. I Asken af Birketræ er altsaa fundet 



Cu O = 0,33»lo 



Pb O = svage Spor 



Mng 0^= 6,71 »/o 



Ba O = 0,93 "(o 



Si Og = 3,87 "/o 



Desuden de sædvanlige „plantenærende Stoffer": Svovlsyre, Fosforsyre, Kulsyre, Jeinilte, Kalk, Magnesia, 

 Kali, hvis Mængder det i denne Sammenhæng ikke har Interesse at bestemme. Derimod kunde der 

 ikke i den forhaandenværende Askemængde paavises Titan, Cerium eller Vanadin og som nævnt heller 

 ikke Till. 



B. Ved Undersøgelse af Eg, blev benyttet et Brudstykke af en c. 50 cm tyk Stamme uden Kark 

 af dansk Avl. Prøven blev behandlet paa samme Maade som Birken, og Undersøgelserne gav følgende 

 Resultat : 



I den lufttørre Eg fandtes ved Tørring ved 105^ lø.os'/o Vand. 



- — - — 0,3G"lo Aske. 



Asken indeholdt Cu O = 0,31 "lo 



Pb O = Spor 

 MDj 0^= 0,32»Io 

 Ba O = 0,15^0 

 Si O2 = 4,3o"lo 



Tin kunde heller ikke paavises her. Forfatteren mener dog, at disse Undersøgelser bør genoptages 

 senere, og, at der navnlig bør benyttes unge Grene eller Skud, da de er meget askcrigere end Stamme- 

 stykker. Fremstillinger af større Askemængder i ren Tilstand af Træ er dog en ret møjsommelig 

 Opgave, naar man ikke har en større Muffelovn udforet med Platin tilgængelig. 



• J. G. Fokchhammer: „Metallerne i Planternes Aske". Anf. Std. S. 400. 



'' Paul LEiDiiKiTEn: ,, Studien über das Verhalten des Mangans im Boden zu einigen landwirthschaft- 

 lichen Kulturptlanzen". Dissert. Univ. Rostock. Referat i Jahresber. d. Agricultur-Chcniie. Dritte Folge 

 XIV. 1911. S. 213. Se Smstd. 1912. S. 136—137. — Th. Pi-eiffer & E. Blanck: „Beitrag zur Frage über 

 die Wirkung des Mangans auf das Pflanzenwachstum". Landw. Vers. St. 77. 1912. S. 33—36. 



