25 277 



af visse Mikroorganismer, der ellers i Form af „Lys Pletsyge" hos Byg kan gore 

 store Odcla'ggelser. Det bor maaske ogsaa her ved Omtalen af Forchhammers F'or- 

 liold til Manganet frcmha'ves, at den for Manganiltet karakteristiske Re- 

 aktion ved Ophedning med Bly peroxyd og Salpetersyre at give Per- 

 mangaiiat fa r V e 11 som bekendt skyldes Forchhammer', skont den ofte — men 

 med Urette — kaldes Waltku Crum's Reaktion- eller Volkhardt's Reaktion ^ 



Forchhammers Angivelser om Manganets Udbredelse i Planteriget er ganske 

 blevet bekræftet ved nyere Undersøgelser i Udlandet. Alex Müller har vist, at 

 Kartoffelsorten Earlij Rose, der blev dyrket paa Morænegrus ved Stensjoholm nær 

 Wexio, i Asken indeholdt „lidt Jern og meget Mangan"*. R. Hornberger har paa- 

 vist Mangan i Asken af Bog og i Asken af mange Skovtræer og Buske'', og Buemann 

 har anvendt den af ham fastslaaede forholdsvis store Manganmængde — 9"/o af 

 Asken — i Diijilalis som et Karakteristikum for Droguen, der fremstilles ved Torring 

 af denne Plante. Han antager endvidere: „Es ist auf den mangelnden Mangangehalt 

 des Bodens zurückzuführen wenn in einzelnen Gegenden der Schweiz die Digitalis 

 purpurea nicht gedeiht" ''. 



Forchhanuners sidste Arbejde, der blev publiceret et godt Aars Tid forend hans 

 Dod, var den i Johnstrups Liste under Nr. 20 anforte partielle Undersogelse af Leret 

 fra Vellensby paa Bornholm '. Administrator Fritz Holm ved den kgl. Porcellæns- 

 fabrik havde gjort F. opmærksom paa: „at han ved nogle Isolationskopper til 

 Telegraphtraadene havde iagttaget, at Vædsken, som fdtrerede igjennem det glødede 

 Porccllain, antog en guul Farve, og han formodede, at dette maatte hidrøre fra 

 chromsure Alkalier". Dette gav Anledning til, at Forchhammer undersøgte Leret 

 noget nærmere, og ved at benytte 'AO % Ler, som han glødede med 20 Ä Natrium- 

 nitrat, og bagefter udkoge Massen med Vand, fik han en Opløsning, hvori han kunde 

 paavise Krom, Vanadin, Molybdæn og en ringe Mængde af et Stof, som han med en 

 vis Ret formodede var et nyt Grundstof^. 



Det er blevet fremført, at Forchhammers Angivelse af „det nye Grundstof" var 

 fremkommet ved, at F. paa uretmæssig Maade havde sat sig i Besiddelse af en Op- 

 dagelse, daværende Adjunkt Jespersen i Rønne havde udført. Det er en fuldstæn- 

 dig grundløs Antagelse. Jespersens barnagtige formentlige Opdagelser til forskellige 



' J. G. Forchhammer: „De Maiigano". Kblivii 1820. S. 25. F.s Iagttagelser, at Manganilte med Bly- 

 pcroxyd og Salpetersyre eller Svovlsyre gav I'ermanganat, benyttede han ganske vist mere som en Præ 

 parationsmetode end som en Reaktion, men Opdagelsen er hans. 



"- W. Crum: Ann. Pharm. 60. S. 219. 



= Vollhardt: Ibid. 198. S. 354. ~ De to sidste Citater efter Gmelin-Kraut : „Handb d. Chemie". 

 6. Aun. 2. Bd. II. Abt. S. 437. 



^ Alex Müller: „Die Ammendienste der Mutterkartoffeln". Landw. Vers. St. Bd. XXXVI. 1889 

 S. 265-267. 



^ R. Hornberger; „Ueber den Mineralstofgehalt und Düngerwert der Becherhülle der Buche von 

 verschiedenen Boden". Ibid. S. 329 — 335. 



•^ Naturw. Wochenschrift. N. F. XI. 1912. Nr. 8 efter Schweizer Wochensch. für Chem. & Pharm. 

 1911 S. 562. 



' Kgl. d. Vid S. Overs. 1864. S. 88 o. tig. 



' K. Rordam : , De mesozoiske Lerarter og Kaolin paa Boruholra". D.G.U.Il.R. Nr 1 Kbhvn. 1890. S. 48. 



L). K. D. VidensU. Selsk.Slir , 7. Række, naturvidensk. og in:itheni Al'd. XI.5. 37 



