278 26 



Tider af nye Grundstoffer, som han sogte at paavise ved tarvelig udforte kvalitative 

 Reaktioner og Blæserørsprover, og som han gav de besynderligste Navne, har intet 

 med virkelig kemisk Undersøgelse at gore, og tilmed er de Jordarter, hvori han 

 mente at finde nye Grundstoffer, hverken m. H. t. geologisk Alder, Oprindelse eller 

 Beliggenhed de samme som Vellensbyleret '. 



Af andre Stoffer foruden de nævnte Krom og Vanadin, som Forchhammer 

 paaviste havde en ret almindelig Udbredelse, kan nævnes Cerium-, Titan ' og Zirkon^. 



Efter Forchhammers Dod i 1865 blev haus kemisk-geologiske Undersogelser 

 ikke fortsat af hans Efterfølger, og agrikulturkemiske Jordbundsundersøgelser blev 

 slet ikke foretaget i Danmark, med mindre man vil regne J. F. Johnsthups Af- 

 handling fra 1866 „Om Fugtighedens Bevægelse i den naturlige Jordhund" derind 

 under''. Denne Afhandling skylder egentlig ogsaa Forchhammer sin Fremkomst, da 

 den sammen med en lignende, hvis Forfatter var Laudinspektør Ring, udgjorde Be- 

 svarelserne af den for 1863 af det kgl. d. Videnskabernes Selskab udsatte Prisopgave. 



Det var intet Under, at de følgende Aar var en gold Tid for kemiske Jord- 

 bundsundersøgelser i Danmark, naar man ser, hvor ringe Betydning man indenfor 

 ledende Kredse i Landbruget tillagde den Slags Undersogelser. Herpaa haves der et 

 ret slaaende Eksempel : En fremragende praktisk Landmand H. F". Fknger, Ejer af 

 Augustenborg Hovedgaard paa Als, som tidligere havde drevet større Landejendomme 

 i Danmark, sendte i 1869 en lille velskreven Afhandling ind til „Ugeskrift for Laud- 

 ma>nd". Dens Titel var: ,.Bør Agriculturchemie beskæftige sig med Jordanalyse?-' 

 Fenger, der som nævnt var mangeaarig Landmand, frenduevcr den store Nytte, som 

 han selv i sin praktiske Virksomhed havde haft af Jordanalyser, som han ha\(le 

 ladet foretage m. H. t. Sporgsmaalet om Mergling og anden Jordforbedring. Han 

 fremhævede, hvor mangelfuldt det var, naar Landmanden blot loti sig nøje med 

 Analyser af Foderstofler og Gødningsstoffer, men ikke havde noget virkelig grundigt 

 Kundskab til den Jord, der blev dyrket. Man skulde synes, at del var et Emne, 

 som dog i alt Fald var værdigt at diskutere, men Redaktionen var af modsat Me- 

 ning. Fengers Artikel, der var rolig og forstandig skrevet, na^gtede man rent ud 

 Optagelse i Ugeskriftet under Paaskud af, at „Agriculturchemien formaar endnu 



næppe tilstrækkeligt at magte Sporgsmaalet om Jordanalyse" ..Jordanalyser 



kunne vel endog gjøre Skade, saalænge et større Kjendskab til Agricullurchemieu 

 ikke er udbredt blandt Jordbrugere i Almindelighed" o. s. v. Fenger udgav derpaa 

 sit lille Skrift selvstændigt med et velskrevet Tilsvar til Redaktionen. 



Det varede dog kun to Aar, inden der fromkoui i ..Tidsskrift for Landøkonomi" 



' M. JESPERSEN : „Naturvidenskabelige Meddelelser". .SUoleprograiii fra Nylijubiii;^ Kalhedralskole 

 188G. J. gav sit Grundstof Navnet Mingonn! 



- Kgl. d Vid. S. Skrifter. Naturv.-math. Afd. 4. R. V. Kblivn. \a:V>, S LVI. „l'orcellainsjorden fra 

 Bornholm indeliolder et Ceriumsilikat". Smlgn. J. G. Fouchhammek: „Danmarks geogn. Foih." Kbb. 1835. 

 S. 94. „liullcstcnsleret indeholder efter mine Unders. Cerium". 



^ Nordisk Universitets-Tidsskrift III. Aarg 2.U. S. 74 : „Titanjern i Flyvesand". 



' .1. G. Fonr.HiiAMMi;n: „Lærebog i StolTernes aln). Chemie". Kbh. 1842. S 385. 



M\gl. d. Vid. .S. Skrifter. Naturv.-math. Afd. 5. R. VII. S. 4()il-44S. Johnstrups Analyser af Kul i 

 Vid. .S. Oversigt 1873, .S. 147 188, bør ogsaa medregnes til den kemiske Geologi. 



