11 



len er tynd, men kan være saa tyk, at Straalerne 

 ikke kan ses (Makrel fisk. Stenbider). Finnerne 

 er dels uparrede, dels parrede. De uparrede Fin- 

 ner sidder i Legemets Midtplan og benævnes efter 

 deres Plads. Rygfinnen kan begynde helt henne 

 paa Fiskens Pande, men almindeligvis begynder 

 den først et Stykke bag Nakken; den kan naa 

 helt hen til Halens Finne og være sammenvokset 

 med denne, men er hyppigst skilt fra den ved et 

 større Mellemrum. Rygfinnen kan være udelt eller 

 delt i to til tre Finner, der da kaldes første, anden 

 og tredje Rygfinne. Nogle af Straalerne kan være 

 uden Forbindelse med den øvrige Finne; dette 

 kan gælde de forreste (Hundestejler) eller de 

 bageste (Makrel). Foruden den egentlige Ryg- 

 finne har adskillige Benfisk bagved denne en lille 

 Hudlap uden Finnestraaler, den saakaldte Fedt- 

 finne (Laksefisk). Gatfinnen begynder bag Gattet, 

 oftest lige bag dette, og strækker sig mer eller 

 mindre langt bagtil; undertiden naar den Halens 

 Finne, med hvilken den da kan vokse sammen. 

 Gatfinnen kan ligesom Rygfinnen være delt (dog 

 højst i to) og have frie Straaler for eller bag. Hale- 

 finnen sidder paa Halespidsen; den kan gaa i eet 

 med Ryg- og Gatfinne. De parrede Finner er 

 Lemmerne. Brystfinnerne (Forlemmerne) sidder 

 altid lige bag Gællebuerne og er adskilte ved et 

 Mellemrum; de kan være skaftede (Havtaske), ud- 

 viklede til Flyveredskaber (Flyvefisk*)), eller være 



*) Fisken svømmer med Fart op af Vandet og glider paa de udspændte 

 Finner gennem Luften. Det er altsaa ikke nogen egentlig Flugt. 



