36 



ger Skællenes to aarlige Zoner til Aldersbestemmelser, 

 men har bl. a. den Mangel, at Skællene i Reglen først 

 anlægges, naar Fisken har naaet en vis, maaske ikke 

 altid lige høj Alder. Den anden Methode udregner Alde- 

 ren efter Hørestenenes Lag (se Side 24); den er i hvert 

 Fald i Praksis kun brugbar hos de faa Fisk (f. Eks. Rød- 

 spætten), hvor Ringene kan ses uden en besværlig Tilslib- 

 ning af Hørestenen (Fig. 16 og 17). Den sidste Methode vil 

 benytte de ofte meget tydelige Tilvækstringe i Hvirvlerne 

 eller Tilvækstbælter i de flade Knogler (Fig. 2), men dens 



Mørke (gennemskinnelige) 

 Rin 



nge 



i Kernering 

 Kerne \ Kernezone 

 ' Kernepunkt 



Hvide (matte) Ringe 



4 Aar 

 3 Aar 



2 Aar 



1 Aar 





'^ 



Fig. 17. Høresten af Rødspætte. For hver afsluttet, mørk 



Ring udenfor Kernen er Fisken et Aar ældre. Denne er 



næsten fem Aar. (Efter H. N. Maler; ændret). 



Resultater synes upaalidelige. Helt nye Undersøgelser 

 synes at vise, at man af Laksens Skæl ikke blot kan'aflæse 

 dens Alder, men ogsaa hvor ofte og naar den har været 

 paa Leg, idet Legeperioden skulde medføre typiske Foran- 

 dringer af Skællene. 



Kønsforskellighed, udover selve den Kønsorga- 

 nerne vedrørende, findes hos mange Arter. Blandt disse 

 „sekundære Kønskarakterer" kan nævnes følgende. Hun- 

 nen bliver ofte større end Hannen (Aal). Der kan være 

 større eller mindre Forskelligheder i Hovedets eller Krop- 

 pens Form. Tandvæbningen kan være uens (Glaskutling). 

 Finnerne bliver hyppig størst hos Hannen og særligvfor- 



